ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2026 року 
м. Київ

справа № 506/453/22
провадження № 61-13493св25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Луспеника Д. Д., Черняк Ю. В., 

учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 , 
відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Ясні Зорі», 

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Ясні Зорі» на рішення Красноокнянського районного суду Одеської області від 19 грудня 2023 року, ухвалене у складі судді Чеботаренко О. Л., та постанову Одеського апеляційного суду від 29 вересня 2025 року, постановлену у складі колегії суддів: Вадовської Л. М., Комлевої О. С., Сегеди С. М.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина 

Короткий зміст позовної заяви

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Флора» (далі - ТОВ «Флора»), Товариства з обмеженою відповідальністю «Ясні Зорі» (далі - ТОВ «Ясні Зорі») про відшкодування шкоди.

Позовну заяву ОСОБА_1 мотивував тим, що займається утриманням та розведенням бджіл, виробництвом і первинною переробкою продуктів бджільництва, що є його основним видом зайнятості. Пасіка, яка складалась із 176 бджолиних сімей, розташована у с. Нова Волярка Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області (далі - Окнянська селищна рада), та зареєстрована в єдиному реєстрі пасік.

Указував, що 04 травня 2022 року він виявив на своїй пасіці масову загибель бджіл з характерними ознаками отруєння пестицидами, що зафіксовано в акті, складеному 05 травня 2022 року постійно діючою Комісією із встановлення факту отруєння бджіл Окнянської селищної ради. Актом також встановлено, що навколо пасіки розташовані поля з рослинами рапсу у стадії цвітіння та пшениці, які оброблялися певними сільськогосподарськими господарствами. 
Крім того, комісія відібрала зразки проб загиблих бджіл з пасіки, зразки квітучих рослин ріпаку, пшениці та ґрунту з полів, що знаходяться у користуванні осіб, які здійснювали їх обробку та вирощування для доставки до токсикологічного центру.
За результатами дослідження встановлено, що у матеріалі «бджоли» та у зразках проб рослин з ґрунтом «зелені квітучі рослини ріпаку» виявлені однакові речовини, які є токсичними для бджіл.
За географічними координатами встановлено, що поля, на яких вирощувався ріпак, були у користуванні та оброблялися двома юридичними особами: ТОВ «Флора» та ТОВ «Ясні Зорі».

Позивач стверджував, що відповідачі не повідомили про заплановане застосування засобів захисту рослин, чим порушили Закону України «Про бджільництво», положення Державних санітарних правил, затверджене наказом Міністерства охорони здоров`я України від 03 серпня 1998 року № 1.

Позивач указував на протиправну поведінку відповідачів та наявність причинно-наслідкового зв`язку між шкодою і протиправною поведінкою відповідачів та механізм потрапляння пестицидів з поля на бджіл з його пасіки, розташованої в межах радіусу польоту бджіл із пасіки від поля з квітучими рослинами ріпаку, що є медоносною рослиною, яке було оброблено хімічними речовинами ріпаку з порушенням відповідачами правил застосування засобів захисту рослин (неповідомлення про проведення обробки пестицидами та проведення обробки пестицидами рослин у стадії цвітіння). 
Такими діями відповідачі завдали шкоду у виді реальних збитків та упущеної вигоди.
ОСОБА_2 просив суд стягнути з відповідачів майнову шкоду та упущену вигоду в сумі 1 017 280,00 грн.

Ухвалою Красноокнянського районного суду Одеської області від 02 серпня 2023 року виключено ТОВ «Флора» з учасників справи як відповідача, у зв`язку із закінченням процедури ліквідації підприємства та злиттям з ТОВ «Ясні Зорі».

Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Красноокнянського районного суду Одеської області від 19 грудня 2023 року позов ОСОБА_1 до ТОВ «Ясні Зорі» задоволено. 
Стягнуто з ТОВ «Ясні Зорі» на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування майнової шкоди, заподіяної загибеллю бджіл, суму у розмірі 1 017 280,00 грн.

Задовольнивши позов, суд першої інстанції встановив причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача та завданою позивачу шкодою, вважав, що розмір завданої шкоди позивач довів.

Додатковим рішенням Красноокнянського районного суду Одеської області від 21 лютого 2024 року заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення задоволено.
Стягнуто з ТОВ «Ясні Зорі» на користь ОСОБА_1 понесені позивачем судові витрати у сумі 56 394,53 грн, із яких: судові витрати на професійну правничу допомогу - 33 000,00 грн; судові витрати, пов`язані з переїздом представника позивача до іншого населеного пункту - 1 120,00 грн; судовий збір у сумі 10 172,80 грн, а також витрати зі сплати комісії банку за проведення цього платежу, яка належить до витрат, пов`язаних із вчиненням дій, необхідних для розгляду справи у сумі 101,73 грн; витрати зі сплати вартості лабораторних досліджень - 12 000,00 грн.

Задовольняючи заяву, суд першої інстанції надав оцінку поданим доказам на підтвердження отриманої правової допомоги, уважав доведеним визначений позивачем розмір. При цьому відхилив посилання відповідача на необґрунтованість вимог щодо відшкодування витрат на правову допомогу з посиланням на те, що представник позивача, надаючи правову допомогу у межах цієї справи, використав напрацьовані раніше працівниками ЮК «Legal partner» принципи та засади для цієї категорії справ, оскільки наявність практики юридичної компанії у одній справі жодним чином не скасовує необхідність оплати наданої правової допомоги позивачу адвокатом у цій справі. 
Суд урахував, що відповідач не заперечував проти стягнення витрат, пов`язаних з прибуттям представника позивача в судові засідання.
Урахував положення пункту 4 частини третьої статті 133 ЦПК України, суд першої інстанції поклав на відповідача витрати за проведення лабораторних досліджень.

Постановою Одеського апеляційного суду від 29 вересня 2025 року апеляційну скаргу ТОВ «Ясні Зорі» залишено без задоволення, рішення Красноокнянського районного суду Одеської області від 19 грудня 2023 року - без змін.

Залишаючи без змін рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції вказав, що суд першої інстанції повно встановив обставини, які мають значення для справи, визначився зі спірними правовідносинами та нормами матеріального права, що їх регулюють, дійшов правильного висновку про задоволення позову.

Додаткове рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку не переглядалося.

Короткий зміст касаційної скарги

У жовтні 2025 року ТОВ «Ясні Зорі» подало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Красноокнянського районного суду Одеської області від 19 грудня 2023 року та постанову Одеського апеляційного суду від 29 вересня 2025 року, в якій просило суд скасувати оскаржувані судові рішення, ухвалити нове про відмову у задоволенні позовних вимог.

Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції 

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 листопада 2025 року справу призначено судді-доповідачеві Коломієць Г. В., судді, які входять до складу колегії: ОСОБА_27, Луспеник Д. Д.

31 жовтня 2025 року ухвалою Верховного Суду відкрито касаційне провадження у справі, витребувано її матеріали із Красноокнянського районного суду Одеської області, іншим учасникам надіслано копії касаційної скарги.

У листопаді 2025 року справа надійшла до Верховного Суду.

На підставі розпорядження заступника керівника Апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного цивільного суду, у зв`язку з відставкою судді ОСОБА_27, 01 грудня 2025 року сформовано протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи, визначено склад суду: Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Луспеник Д. Д., Черняк Ю. В.
Аргументи учасників справи

Доводи особи, яка подала касаційну скаргу 

Касаційна скарга мотивована тим, що суди першої та апеляційної інстанцій неправильно застосували норма матеріального права та порушили норми процесуального права.

Підставами касаційного оскарження заявник зазначає те, що суди першої та апеляційної інстанцій в оскаржуваних судових рішеннях застосували норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 750/8676/15-ц (провадження № 14-79цс18), у постановах Верховного Суду від 09 жовтня 2018 року у справі № 908/2261/17, від 07 листопада 2018 року у справі №127/16524/16-ц (провадження № 61-22106св18), від 31 липня 2019 року у справі № 910/15865/14, від 06 грудня 2019 року у справі № 908/2486/18, від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/3669/19, від 16 червня 2021 року у справі № 910/14341/18; від 30 вересня 2021 року у справі № 922/3928/20, від 05 жовтня 2022 року у справі № 569/561/19 (провадження № 61-4221 св22). 

Заявник посилається на те, що кожна сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

При зверненні з позовом про відшкодування заподіяних збитків у вигляді упущеної вигоди, позивач повинен довести належними, допустимими та достовірними доказами: протиправність (неправомірність) поведінки заподіювача збитків; наявність збитків та їх розмір, а також причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками, що виражається в тому, що збитки мають виступати об`єктивним наслідком поведінки заподіювача збитків. 

Стверджує, що звернення з вимогою про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди покладає на кредитора (позивача) обов`язок також довести реальну можливість отримання визначених ним доходів, тобто що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані, і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила можливості їх отримати. 

Наявність теоретичного обґрунтування можливості отримання доходу ще не є достатньо підставою для його стягнення, оскільки у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки у розмірі доходів, які б могли бути реально отримані за звичайних обставин (мають реальний, передбачуваний та очікуваний характер). 

Заявник указує, що матеріали справи не містять доказів того, що в процесі своєї діяльності позивач коли-небудь здійснював або мав намір у майбутньому здійснювати: збір та реалізацію меду, збір та реалізацію пилка, формування та реалізацію бджолопакетів. Свідки таких обставин не підтвердили, позивач не надав договорів на реалізацію будь-якого продукту бджільництва, як і доказів того, що він мав такі замовлення. 

Крім того, не погоджується із розрахунком збитків, оскільки комісія мала встановити кількість бджолиних сімей, які постраждали повністю, які постраждали частково, вагу загиблих бджіл за видами. Розрахунки проведені не відповідно до Інструкції з профілактики та встановлення факту отруєння бджіл засобами захисту рослин», затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 19 лютого 2021 року № 338 (далі - наказ № 338). 

Стверджує, що довідка Спілки бджолярів Одещини щодо кількісних і вартісних показників продуктів бджільництва, акт Комісії з питань бджільництва є неналежними доказами.

Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу

У листопаді 2025 року представник ОСОБА_1 - адвокат Тарасенко О. Ю. подала до Верховного Суду відзив, у якому просила касаційну скаргу залишити без задоволення, оскаржувані рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції - без змін, як такі, що ухвалені з правильним застосуванням норм матеріального права та без порушень норм процесуального права.

Звертає увагу, що доказами того, що позивач, окрім реальних збитків у вигляді загиблих бджіл, зазнав ще і збитків у вигляді упущеної вигоди, є показання викликаного до суду заявником спеціаліста ОСОБА_3 , кандидата сільськогосподарських наук, доцента кафедри садівництва, виноградарства, біології та хімії Одеського державного аграрного університету. А також роз`яснення, надані у відповідях на адвокатські запити, ОСОБА_4 , кандидата сільськогосподарських наук, доцента Національного університету біоресурсів і природокористування України, старшого наукового співробітника Національного наукового центру «Інститут бджільництва імені П. І. Прокоповича» та ОСОБА_5 , кандидата біологічних наук, зав. лабораторією технологічних та спеціальних заходів профілактики захворювань бджіл ННЦ «Інституту бджільництва ім. П. І. Прокоповича». (том 1, а. с. 241-242). 
Також ці факти підтверджено поясненнями свідків ОСОБА_6 ; ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Із ветеринарно-санітарного паспорта пасіки № UA 51-12-475, внесеного до реєстру паспортів пасік, встановлено, що ОСОБА_1 є власником пасіки, розміщеної у с. Нова Волярка Подільського району Одеської області, бджіл карпатської породи. Кількість бджолиних сімей станом на 25 квітня 2022 року - 176.

Рішенням виконавчого комітету Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області від 26 лютого 2021 року № 22/3 створено комісію з питань бджільництва, попередження та фіксації фактів масового отруєння бджіл та території Окнянської селищної ради та затверджено її склад.

Рішенням Окнянської селищної ради від 25 лютого 2022 року № 20/2 «Про внесення змін до Додатку 1 «Склад комісії з питань бджільництва, попередження та фіксації фактів масового отруєння бджіл на території Окнянської селищної ради від 26 лютого 2021 року № 22/3», внесено зміни до складу комісії (далі - Комісія).

Із акта про встановлення факту отруєння бджіл від 05 травня 2022 року, Комісія у складі: ОСОБА_28 - голови Окнянської селищної ради, ОСОБА_9 - в.о. начальника Окнянського відділу Держпродспоживслужби в Одеській області, ОСОБА_18 - провідного епізоотолога Окнянської РДЛВМ, ОСОБА_10 - головного спеціаліста відділу економіки, агропромислового комплексу та інвестицій Окнянської селищної ради, ОСОБА_11 - ДОП СП ВПД №2 Подільського РУП ГУНП в Одеській області, ОСОБА_12 - головного спеціаліста Держпродспоживслужби в Одеській області, ОСОБА_8 - пасічника, встановила, що пасіці UA-51-12-475, яка належить ОСОБА_1 та розміщена в с. Нова Волярка Подільського району Одеської області, виявлено масове отруєння 176 сімей бджіл з ознаками: параліч, кволість. Відсоток загибелі - 40-50 %. У вуликах знаходилися 2 112 рамок зі стільниками, розміром 435 х 300 мм. У радіусі 1,5 км від пасіки наявні масово квітучі культури - рапс, пшениця. У радіусі 10 км від місця розташування пасіки, власниками, постійними користувачами, орендарями земельних ділянок, на яких здійснюється господарська діяльність є фізична особа-підприємець (далі - ФОП) ОСОБА_13 , ФОП ОСОБА_14 . Відомості про застосування пестицидів: Амістар екстра 280, Квелекс, діюча речовина - Азоксистробін 200 г/л - ципроканазол 180 г/л. Час проведення обробітку - 03 травня 2022 року о 18:20 год. Комісією відібрано зразки рослин та ґрунту, які передані ОСОБА_15 для доставки в лабораторію. Представники ТОВ «Флора» та ФОП ОСОБА_14 від роботи в Комісії відмовились. 
До акта долучені фототаблиці, в яких зафіксовано етапи відбору зразків ріпаку.

Із актів відбору зразків від 05 травня 2022 року № 1, № 3, № 4, відібрано проби підмору бджіл, рослин з ґрунтом, які 06 травня 2023 року згідно зі супровідними № № 113 , 115 , 116 передано до Дослідницько-випробувального токсикологічного центру Наукового центру превентивної токсикології, харчової та хімічної безпеки ім. Академіка Л. І. Медведя Міністерства охорони здоров`я України.

Із протоколу випробувань № 3/28-А-522-2-22/236/41-237/42, складеного 31 травня 2022 року, встановлено, що у зразках проб рослин з ґрунтом «зелені квітучі рослини ріпаку», що були відібрані в с. Нова Волярка Окнянської ОТГ із земельних ділянок за географічними координатами 47.622965,29.434503 та 47.627334,29.425181, запаковані та опломбовані у вакуумні пакети № 2738266497 та № 2738266505 (акти відбору зразків продукції від 05 травня 2022 року № 3 та № 4), виявлено: тіаметоксам на рівні 0,064 мг/кг, лямбда-цигалотрин на рівні 0,16 мг/кг, хлорпірифос на рівні 0,041 мг/кг, клотіанідин на рівні нижче межі кількісного визначення (0,01 мг/кг), тебуконазол на рівні 0,64 мг/кг, тіофанат-метил на рівні 0,63 мг/кг, карбендазим на рівні 0,045 мг/кг.

Із протоколу випробувань № 3/28-А-522-1-22/234/39, складеного 31 травня 2022 року, встановлено, що у зразку з патологічними матеріалами «бджоли» з пасіки ОСОБА_1 , запакованого у вакуумний пакет № 2738266501, опломбований 05 травня 2022 року у с. Нова Волярка Окнянської ОТГ (акт відбору зразків продукції від 05 травня 2022 року № 1) виявлено: тіаметоксам на рівні 0,098 мг/кг, лямбда-цигалотрин на рівні нижче межі кількісного визначення (0,01 мг/кг), клотіанідин на рівні нижче межі кількісного визначення (0,01 мг/кг), імідаклоприд на рівні нижче меж кількісного визначення (0,01 мг/кг), тебуконазол на рівні 0,18 мг/кг, тіофанат-метил на рівні 0,18 мг/кг, карбендазим на рівні 0,088 мг/кг.

Із тлумачень до вказаних протоколів випробувань, підготовленого зав. лабораторією «Токсикологічний дослідницький випробувальний центр фізико-хімічного аналізу та референс лабораторії», к.х.н. Гриньок Аллою, виявлені у бджолах речовини: тіаметоксам, клотіанідин, імідаклоприд, лямбда-цигалотрин є токсичними для бджіл та, враховуючи комплексний контактний та пероральний шлях дії вказаних речовин, є підстави вважати, що причиною загибелі бджіл є вказані інсектициди. Крім того, спектр пестицидів, виявлених у підморі бджіл, корелює зі спектром пестицидів, що було виявлено в зелених квітучих рослинах ріпаку.

За інформацією, яка міститься у відкритому доступі та є загальновідомою, діючими речовинами фунгіциду Артіс Плюс є: Міклобутаніл, 125 г/л; тебуконазол, 125 г/л; тіофанат-метил, 250 г/л; діючими речовинами інсектициду «Містер супер» є: Тіаметоксам, 126 г/л; лямбда- цигалотрин, 95 г/л.

Із інструкції до застосування препарату «Містер супер» встановлено, що з метою запобігання отруєння при роботі з препаратом, а також забруднення водних об`єктів і атмосферного повітря, необхідно дотримуватися заходів, викладених у Державних санітарних правил «Транспортування, зберігання та застосування пестицидів у народному господарстві», ДСП 8.8.1.2.001-98. Препарат дозволений до використання в Україні за умови дотримання регламентів застосування і вимог природоохоронного законодавства, зокрема, з обмеженням застосування препарату у водоохоронній зоні навколо водойм та в період активного льоту бджіл.

Лямбда-цигалотрин, тебуконазол, тіаметоксам та тіофанат-метил є пестицидами. Препарати на основі лямбда-цигалотрину відносяться до 2 і 3 класів небезпеки для людини і 1 і 2 класів для бджіл. Препарати на основі тебуконазолу відносяться до 2 класу небезпеки для людини і 3 і 4 класів небезпеки для бджіл. Препарати на основі тіаметоксаму відносяться до 2 і 3 класів небезпеки для людини і 1 класу небезпеки для бджіл. Препарати на основі тіофанат-метилу відносяться до 2 класу небезпеки для людини і 3 класу небезпеки для бджіл.

Кадастрові номери земельних ділянок, які знаходяться біля с. Нова Волярка Окнянської ОТГ Подільського району Одеської області, в межах доданого до вказаного запиту викопіювання № 1 та № 2 за географічними координатами 47.627334,29.425181 та 47.622965,29.434503, відповідно до відповіді ГУ Держгеокадастру в Одеській області, такі: 5123155100:01:004:0158; 5123155100:01:004:0157; 5123155100:01:004:0259; 5123155100:01:004:0195; 5123155100:01:004:0199; 5123155100:01:004:0495; 5123155100:01:004:0212; 5123155100:01:004:0214; 5123155100:01:004:0496; 5123155100:01:004:0257; 5123155100:01:004:0506; 5123155100:01:004:0197; 5123155100:01:004:0258; 5123155100:01:004:0200; 5123155100:01:004:0204; 5123155100:01:004:0226; 5123155100:01:004:0213; 5123155100:01:004:0497; 5123155100:01:004:0314; 5123155100:01:004:0505; 5123155100:01:004:0196; 5123155100:01:004:0159; 5123155100:01:004:0198; 5123155100:01:004:0201; 5123155100:01:004:0215; 5123155100:01:004:0529.

Із інформації з Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельні ділянки та витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права встановлено, що земельні ділянки із вказаними вище кадастровими номерами на час виникнення спору (травень 2022 року) знаходилися в оренді, користуванні ТОВ «Флора» та ТОВ «Ясні зорі».

Із інформації, наданої Окнянською селищною радою Подільського району Одеської області 11 серпня 2022 року, встановлено, що у період з 01 квітня 2022 року до 04 травня 2022 року до селищної ради не надходили повідомлення від ТОВ «Ясні зорі» та ТОВ «Флора» про обробку полів пестицидами біля с. Нова Волярка Подільського району Одеської області.

За повідомленням Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області від 13 жовтня 2022 року встановлено, що у період з 01 березня 2022 року до 05 травня 2022 року повідомлень про обробку полів пестицидами від ТОВ «Флора» та ТОВ «Ясні Зорі» до Куяльницької сільської ради не надходило.

Відповідно до товарно-транспортних накладних від 27 квітня 2022 року № 702 та № 703 перевізник ТОВ «Ясні Зорі» на замовлення вантажоодержувача ТОВ «Флора» здійснювало перевезення вантажу від вантажовідправника ТОВ «Подільське зернопереробне підприємство», до складу якого входять препарати: «Пріма Форте» об`ємом 5 л, «Бортрак» - 240 л, «Пріма Форте» - 300 л, «Артіс плюс» - 190 л, «Міст супер» - 45 л.

Згідно з обліковими листами тракториста-машиніста № 222, № 229, ТОВ «Флора» у травні 2022 року здійснювало обприскування пшениці (01 та 02 травня), ріпака (02 та 03 травня), рапса (03 травня), соняшника (11-16 травня).

Із повідомлення ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області від 17 жовтня 2022 року, відповідно до статті 18 Закону України «Про захист рослин» та статті 11 Закону України «Про пестициди та агрохімікати», суб`єкти господарювання зобов`язані допускати до робіт із транспортуванням, зберіганням, застосуванням засобів захисту рослин, їх торгівлею, лише осіб, які пройшли спеціальну підготовку та мають на те відповідне посвідчення і допуск, терміном на 1 рік. Порядок одержання допуску (посвідчення) визначено постановою Кабінету Міністрів України від 18 вересня 1995 року № 746. Підприємства, організації, установи, фізичні особи-підприємці та громадяни, діяльність яких пов`язана з транспортуванням, зберіганням, застосуванням та торгівлею пестицидами і агрохімікатами повинні пройти спеціальну підготовку з питань безпечного проведення робіт з пестицидами і агрохімікатами та отримати посвідчення. Підставою для видачі допуску (посвідчення) на право роботи з пестицидами і агрохімікатами є посвідчення про проходження спеціальної підготовки з питань безпечного виконання робіт з пестицидами і агрохімікатами та медична книжка з висновком медичної комісії про відсутність протипоказань за станом здоров`я. ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області працівникам ТОВ «Флора» та ТОВ «Ясні Зорі» допуск та посвідчення на право проведення робіт, пов`язаних з транспортуванням, зберіганням, застосуванням та торгівлею засобами захисту не видавалось.

Із повідомлень Інституту бджільництва імені П. І. Прокоповича Національного наукового центру Національної академії аграрних наук від 28 жовтня 2022 року встановлено, що тіаметоксам - інсектицид системної і контактно-кишкової дії із класу хімічних сполук неонікотиноїди. Тебуконазол - системний фунгіцид, що застосовується проти грибкових захворювань рослин та як протруювач для насіння. Відноситься до триазолів третього покоління. Тіофанат-метил - системний фунгіцид, що застосовується проти грибкових захворювань рослин. Карбендазим - системний фунгіцид, що застосовується в захисті рослин проти фітопатогенних грибків. Інсектициди - хімічні препарати для захисту рослин від шкідливих комах. Фунгіциди - препарати для знищення або пригнічення росту грибів та їхніх спор. Пестициди - загальна назва для інсектицидів, фунгіцидів, акарицидів, гербіцидів тощо. Неокікотиноїди - синтетичні інсектициди контактної, кишкової та системної дії. 
Серйозну небезпеку для комах-запилювачів становлять три інсектициди із цієї групи: клотіанідін, інідаклоприд та тіаметоксам, що є причиною їх заборони для використання у відкритому ґрунті в країнах ЄС. В Україні вони в основному реєструються як протруювачі для насіння та для використання на культурах, що не є некратоносами, однак ці рекомендації не запобігають отруєнню бджіл, так як є випадки отруєння бджіл, що перелітали через поле, де було висіяне насіння, протруєне препаратами із групи неокікатиноїдів. Тіамнетоксам - інсектицид, що відноситься до 1 класу безпеки для бджіл (високо небезпечні), захисна зона для бджіл - 4-5 км, обмеження льоту бджіл - 4-6 діб. Тебуконазол, Тіофанат-метил, Карбендазим - фунгіциди, що відносяться до 3 класу безпеки для бджіл (мало небезпечні), захисна зона для бджіл - 2-3 км, обмеження льоту бджіл - 1-2 доби. 

Присутність в тілі бджіл тіамнетоксаму в зазначеній дозі та слідів інших інсектицидів свідчить про те, що отруєння бджіл вказаними препаратами мало місце. Присутність в тілі бджіл тебуконазолу, тіофанат-метилу та карбендазиму свідчить про те, що ці препарати могли використовуватись разом з інсектицидами, що призвело до загибелі бджіл в більшій мірі від інсектицидів чим фунгіцидів. 

Щодо можливості відновлення бджолиної сім`ї, якщо на початку медозбору, а саме 4 травня 2022 року, від отруєння вищезазначеними пестицидами на полі квітучого рапсу, що знаходилось на відстані 1,5 км від пасіки, загинуло від 40 % до 50 % дорослих бджіл цієї сім`ї та який проміжок часу потрібен такій бджолиній сім`ї для повного відновлення та здатності збирати та накопичувати мед зазначено, що відновлення бджолиної сім`ї після отруєння пестицидами залежить від кількості льотних бджіл в вулику, які вижили після отруєння; від притоку нектару в зоні розташування пасіки. Якщо льотних бджіл недостатньо для обігріву розплоду і принесення нектару, може відбутись провокація гнильців (бактеріальних захворювань розплоду). При сприятливих умовах розмір сім`ї може відновитись за місяць, але бджоляр втратить медозбір з акації і суттєво може недобрати меду з липи. В нього не буде можливості сформувати повноцінні відводки для продажу. У кращому випадку сім`ї наберуть силу до цвітіння соняшнику.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 21 червня 2023 року у справі № 420/13829/22 за адміністративним позовом ТОВ «Ясні Зорі» до Виконавчого комітету Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області, Комісії з питань бджільництва, попередження та фіксації фактів масового отруєння бджіл на території Окнянської селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_1 , про визнання протиправним та нечинним рішення, визнання дій протиправними скасовано рішення Одеського окружного апеляційного суду від 13 квітня 2023 року та провадження у справі закрито.

Апеляційний адміністративний суд вважав, що не відповідає завданню адміністративного судочинства звернення до суду з позовом, спрямованим на оцінювання доказів, зібраних в інших справах, на предмет їх належності та допустимості, або з метою створення підстав для звільнення від доказування в іншій справі (для встановлення у судовому рішенні обставин, які би не потрібно було надалі доказувати під час розгляду іншої справи).
Недопустимим з огляду на завдання адміністративного судочинства є ініціювання провадження з метою оцінки обставин, які становлять предмет доказування у цивільному провадженні, чи з метою створення поза межами останнього передумов для визнання доказу, неналежним або недопустимим. Такі позови не підлягають судовому розгляду.

У суді першої інстанції допитані свідки.

Свідок ОСОБА_16 повідомив, що приймав участь у роботі комісії по встановленню факту отруєння (потрави) бджіл 05 травня 2022 року як член комісії та бачив на пасіці позивача масову загибель бджіл. Крім того, він приймав участь у відборі зразків на полях, розташованих поруч, на яких тоді цвів ріпак. Між полями вони побачили невелику галявину, де, вочевидь, заправлялися транспортні засоби і був просто нестерпний запах хімічних препаратів, пожовкла трава, що, на його думку, свідчило про порушення як правил заправки транспортних засобів, так і дотримання безпеки працівників. При огляді безпосередньо пасіки вони виявили велику кількість загиблих, а також кволих бджіл.
Свідки ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , які були членами комісії, та свідок ОСОБА_22 , як голова комісії, підтвердили факт масової загибелі бджіл та факт цвітіння на той момент поля з рапсом, розташованого поряд з пасікою ОСОБА_1 .

Свідок ОСОБА_19 повідомила, що за дорученням голови комісії - голови Окнянської селищної ради вона особисто телефонувала та повідомила напередодні про роботу комісії голову ТОВ «Флора» ОСОБА_23 та юриста ТОВ «Ясні Зорі», однак ніхто з них не прибув для участі в роботі комісії, без пояснення причин.

Свідок ОСОБА_24 повідомив, що його пасіка розташована поряд з пасікою ОСОБА_1 і у нього також 04 травня 2022 року загинули бджоли, комісія приходила і до нього. На той момент на полі поряд був посіяний рапс, який рясно цвів.

Свідок ОСОБА_25 також підтвердив факт масової загибелі бджіл на пасіці ОСОБА_1 .

Із довідки № 22, складеної 18 липня 2022 року Громадською організацією «Спілка бджолярів Одещини» встановлено, що:
- середня вартість однієї бджолиної сім`ї станом на травень 2022 року становить 2 300,00 грн;
- середня вартість одного чотирьохрамочного бджолиного пакета станом на травень 2022 року становить 1 000,00 грн;
- середня роздрібна вартість 1 кг меду станом на червень 2022 року становить 250,00 грн;
- середня роздрібна вартість 1 кг пилку станом на червень 2022 року становить 300,00 грн;
- середній збір меду від однієї бджолиної сім`ї у Одеській області за 2021 рік склав 35,00 кг;
- середній збір пилку від однієї бджолиної сім`ї у Одеській області за 2021 рік склав 3,00 кг.

Із отриманих від Головного управління статистики в Одеській області даних, складених 27 вересня 2022 року та 29 вересня 2022 року, встановлено:
- середні споживчі ціни меду натурального в Одеській області за травень-серпень 2022 року становили: травень - 167,97 грн/кг, червень - 170,39 грн/кг, липень - 177,75 грн/кг, серпень - 179,43 грн/кг;
- кількість бджолосімей в Одеській області на 01 січня 2022 року становила 103 000 одиниць;
- обсяг виробництва меду в Одеській області у 2021 році склав 2 660 тон.
Повідомлено, що підготовка статистичної інформації щодо кількості бджолосімей та валового збору меду у 2022 році можлива у травні 2023 року.

Із інформації Головного управління статистики в Одеській області від 09 серпня 2023 року встановлено, що кількість бджолосімей на 01 січня 2023 року у господарствах усіх категорій Одеської область - 102 500 одиниць, обсяг виробництва меду у 2022 році - 2 567,7 тон.

Встановлено, що позивачу завдано реальних збитків, які склалися з вартості загиблих бджолосімей, - 2 300,00 грн (середня вартість однієї бджолосім`ї) х 175 (кількість бджолосімей, що зазнали отруєння) х 40 % (кількість загиблих бджіл), всього - 161 920,00 грн.

У результаті втрати на початку медозбору робочих бджіл, позивач не отримав бджолопродукцію, яку він міг би реально отримати, а саме: бджолопакети (відводки нових сімей), мед та пилок:
- вартість недоотриманих бджолопакетів - 176 000,00 грн (формула розрахунку: 176 бджолосімей, які зазнали отруєння пестицидами х 1 000,00 грн (середня вартість одного чотирьохрамочного бджолиного пакету);
- вартість недоотриманого меду - 616 000,00 грн (формула розрахунку: 176 бджолосімей, які зазнали отруєння пестицидами х 40 % (кількість загиблих бджолосімей) х 35 кг (середній збір меду від однієї бджолиної сім`ї у Одеській області) х 250,00 грн (середня роздрібна вартість 1 кг меду);
- вартість недоотриманого пилку - 63 360,00 грн (формула розрахунку: 176 бджолосімей, які зазнали отруєння пестицидами х 40 % (кількість загиблих бджолосімей) х 3 кг (середній збір пилку від однієї бджолиної сім`ї у Одеській області) х 300,00 грн (середня роздрібна вартість 1 кг пилку), всього - 855 360,00 грн.

У роз`ясненнях ОСОБА_4 , кандидата сільськогосподарських наук, доцента Національного університету біоресурсів и природокористування України, старшого наукового співробітника ННЦ «Інститут бджільництва ім. И. Прокоповича», складених після ознайомившись із наданими їй копією акта обстеження пасіки та копіями протоколів випробувань № 3/28-А522-1-22/234/39; № 3/28-А-522-2-22/236/41-237/42, вказано, що наведені висновки адвоката відповідача стосовно здатності бджолиної сім`ї, яка зазнала отруєння від застосування зазначених пестицидів на полі квітучого рапсу 04 травня 2022 року у кількості 40 % від загальної кількості (отруєння зазнала льотна бджола) повністю відновити чисельність робочих бджіл впродовж 15-20 днів (тобто до кінця травня - початку червня) - є невірними. 

Адвокат відповідача не врахував біологічні особливості існування бджолиної сім`ї, а тим самим сплутав поняття слабкої бджолиної сім`ї, яка здатна до відновлення, та бджолиної сім`ї, що втратила льотних бджіл внаслідок отруєння пестицидами. 
У бджолиній сім`ї існує чіткий функціональний розподіл залежно від віку бджіл. Так, робочі бджоли, після виходу з комірки (переходу із стадії лялечки у дорослу особину) до 15-денного віку виконують різні функції у своєму гнізді (вулику), це - очищення комірок стільників, вигодовування личинок (розплоду), переробка кормів, вентилювання, підтримка мікроклімату та інші. 
Після 15-ти денного віку робочі бджоли стають льотними і виконують роботи (функції) поза гніздом - це збирання кормів (нектару, пилку), води, розвідування нових джерел корму - у радіусі продуктивного льоту бджіл, який становить 2,5 км навколо пасіки, а за відсутності джерел корму відстань льоту може сягати 7-10 км від пасіки. 
Такий функціональний розподіл забезпечує нормальне функціонування та розвиток бджолиних сімей впродовж сезону. 
У випадку, що розглядається, загинули всі льотні бджоли у 176 бджолиних сім`ях. 
Це означає, що бджолині сім`ї втратили можливість забезпечувати себе кормами і водою, а відповідно нормально функціонувати і розвиватися. Відповідно, втрачено біологічний потенціал бджолиних сімей до розвитку та належні умови до відкладання бджолиною маткою яєць, з яких розвиваються робочі бджоли та відповідно збільшується сила бджолиних сімей. 
Якщо врахувати, що бджола розвивається з яйця 21 день, а льотною стає на 15 день, то «відновити чисельність робочих бджіл впродовж 15-20 днів», як зауважив адвокат відповідача - практично неможливо. 
Окрім того, за відсутності білкових кормів, якими мали забезпечувати льотні бджоли (які загинули), відкладання яєць бджолиними матками спочатку скорочується, а потім припиняється. Адже розплід (личинки бджіл) споживають лише спеціальний корм, - це суміш із принесеного льотними бджолами квіткового пилку, меду та секретом травних залоз бджіл-годувальниць. Зважаючи на це, наведений графік адвокатом відповідача - є приклад нормального розвитку бджолиної сім`ї, а не такої, що зазнала отруєння. 
Можливо припустити, що до кінця сезону та понісши значні матеріальні витрати (на підгодівлю (щонайменше 50 кг вуглеводних кормів на 1 бджолину сім`ю) та підсилення бджолиних сімей придбаними відводками у кількості 176 шт.) власник пасіки ОСОБА_1 міг би відновити бджолині сім`ї до кінця сезону (серпень - вересень). 
Однак медозбірний сезон, а відповідно й джерело доходу пасічника повністю втрачено. Поряд з цим, відновлення бджолиних сімей є малоймовірним і до кінця сезону. Зважаючи на те, що відповідно протоколів випробувань Дослідницько-випробувального токсикологічного центру Наукового центру превентивної токсикології, харчової та хімічної безпеки ім. академіка Л.І. Медведя Міністерства охорони здоров`я України № 3/28-А-522-1-22/234/39 та № 3/28-А-522-2- 22/236/41-237/42, у зразках з патологічним матеріалом «бджоли» з пасіки ОСОБА_1 , виявлено тіаметоксам (0.098 мг/кг) та у зразках проб рослин з ґрунтом «зелені квітучі рослини ріпаку», виявлено тіаметоксам (0.064 мг/ кг), який відноситься до хімічного класу неонікотиноїди, діє як кишковий, контактний та системний пестицид та відноситься до 1 класу небезпеки для бджіл, які спричинюють не лише гострий хімічних токсикоз бджіл та загибель, а й завдяки системній дії - накопичуються у кормах, а період дії складає 2-4 тижні (наведена характеристика відповідає опису діючої речовини тіаметоксам). Це спричинює подальше повільне отруєння і загибель бджіл, які залишилися у сім`ях. 

Подібні роз`яснення надала у судовому засіданні суду першої інстанції спеціаліст ОСОБА_26 , повідомивши, що після отруєння бджолина сім`я відновитися не може, потрібно створювати нову сім`ю і матку, оскільки бджоли втрачають репродуктивну функцію. Крім того, неможливо формувати бджолопакети, отруєння впливає на обсяг товарного меду, збір пилка тощо.

Мотивувальна частина

Позиція Верховного Суду

Підставами касаційного оскарження судових рішень заявник зазначає, що суди попередніх інстанцій в оскаржуваних судових рішеннях застосували норми права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга ТОВ «Ясні Зорі» не підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходив Верховний Суд, та застосовані норми права 

Частинами першою, другою статті 400 ЦПК України передбачено, що переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
Вказаним вимогам закону рішення суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції відповідають, доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують. 

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

За змістом частин першої, четвертої статті 30 Закону України «Про бджільництво» юридичні та фізичні особи, які провадять діяльність, що впливає або може вплинути на стан бджіл, зобов`язані забезпечити їх охорону.

Юридичні та фізичні особи, які застосовують засоби захисту рослин, зобов`язані дотримуватися діючих нормативно-правових актів, що передбачають охорону бджіл від отруєнь.

Частиною другою статті 37 Закону України «Про бджільництво» визначено, що фізичні та юридичні особи, які застосовують засоби захисту рослин для обробки медоносних рослин, зобов`язані не пізніше ніж за три доби до початку обробки через засоби масової інформації попередити про це пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до десяти кілометрів від оброблюваних площ. При цьому повідомляється дата обробки, назва препарату, ступінь і строк дії токсичності препарату.

Інструкцією щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл, затвердженою наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини від 30 січня 2001 року № 9 (далі - Інструкція), яка є обов`язковою для виконання всіма державними органами, а також підприємствами, установами, організаціями незалежно від відомчої підпорядкованості і форм власності, посадовими особами та громадянами, зокрема, пунктом 7.1.1 визначено, що профілактика отруєнь бджіл базується на беззаперечному дотриманні вимог статті 30 Закону України «Про бджільництво», суворому дотриманні регламентацій застосування в навколишньому середовищі токсичних для бджіл речовин.

Відповідно до пункту 7.1.2 цієї Інструкції, власників пасік оповіщають за три доби до хімобробок з зазначенням застосовуваного отрутохімікату, місця (у радіусі 7 км), часу і способу проведення обробки, указують час ізоляції бджіл, а пунктом 7.1.3 передбачено, що обробки проводять у період відсутності льоту бджіл у ранкові або вечірні години.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про бджільництво, відшкодовується в порядку та розмірах, встановлених законодавством України, що передбачено статтею 39 Закону України «Про бджільництво», а спори, що виникають у галузі бджільництва, вирішуються судом у встановленому законодавством порядку (стаття 40 цього ж Закону).

Відповідно до частини першої та пунктів 1, 2 частини другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Як зазначено вище, збитки як правова категорія включають в себе й упущену (втрачену) вигоду, яка відрізняється від реальних збитків тим, що реальні збитки характеризують зменшення наявного майна потерпілого (проведені витрати, знищення і пошкодження майна тощо), а у разі упущеної вигоди наявне майно не збільшується, хоча ймовірно і могло збільшитися, якби не правопорушення.

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків у вигляді упущеної вигоди, необхідна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки особи (боржника); 2) збитків, заподіяних такою особою; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і збитками; 4) вини особи, яка заподіяла збитки, у тому числі встановлення заходів, вжитих кредитором для одержання такої вигоди. За відсутності одного з елементів складу цивільного правопорушення не настає відповідальності з відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди (правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду України від 04 липня 2011 року у справі № 3-64гс11 та постановах Верховного Суду від 09 жовтня 2018 року у справі № 908/2261/17, від 31 липня 2019 року у справі № 910/15865/14, від 30 вересня 2021 року у справі № 922/3928/20).

Частиною першою статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Аналіз наведених норм права з урахуванням визначених цивільним процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди; діє презумпція вини, тобто, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди. Якщо під час розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 19 серпня 2014 року у справі № 3-51гс14, підстав відступити від якого Верховний Суд не встановив.

Водночас потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також той факт, що саме неправомірними діями відповідача завдано шкоду позивачу.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).
Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, дослідивши наявні у справі докази та давши їм належну оцінку, дійшов правильного висновку, що позивач довів, а відповідач не спростував, що саме протиправні дії відповідача, як заподіювача шкоди, є причиною, а шкода, яка завдана позивачу і її розмір, - наслідком такої протиправної поведінки, тому обґрунтовано стягнув відшкодування майнової шкоди, у вигляді реальних збитків та упущеної вигоди.

Доводи заявника щодо помилкового врахування судами, як доказу, довідки громадської спілки «Спілка бджолярів Одещини» №22, складеної 18 липня 2022 року, відхиляються колегією суддів, оскільки вказана довідка не містить суперечливих відомостей, охоплює період: травень-червень 2022 року, містить середньостатистичну інформацію по Одеській області, яка у сукупності з іншими доказами, поданими позивачем та не спростованими відповідачем, оцінені судами попередніх інстанцій з урахуванням статей 80, 89 ЦПК України.

Акт Комісії, з яким не погодився відповідач, судами попередніх інстанцій оцінений відповідно до статей 80, 89 ЦПК України у сукупності з іншими доказами, зокрема протоколами досліджень, повідомленнямиГУ Держпродспоживслужби в Одеській області, інформацією Головного управління статистики в Одеській області тощо.

Встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Це передбачено статтями 77, 78, 79, 80, 89, 367 ЦПК України. Суд касаційної інстанції не наділений повноваженнями втручатися в оцінку доказів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц (провадження № 14-446цс18)).

Суди попередніх інстанцій виконали вимоги статті 89 ЦПК України щодо оцінки доказів і статті 263 ЦПК України щодо законності та обґрунтованості рішення суду, повно і всебічно дослідили і оцінили докази та встановили обставини у справі, правильно застосували норми матеріального права до спірних правовідносин.

Доводи касаційної скарги про неврахування судами попередніх інстанцій висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 750/8676/15-ц (провадження № 14-79цс18), у постановах Верховного Суду від 09 жовтня 2018 року у справі № 908/2261/17, від 07 листопада 2018 року у справі №127/16524/16-ц (провадження № 61-22106св18), від 31 липня 2019 року у справі № 910/15865/14, від 06 грудня 2019 року у справі № 908/2486/18, від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/3669/19, від 16 червня 2021 року у справі № 910/14341/18; від 30 вересня 2021 року у справі № 922/3928/20, від 05 жовтня 2022 року у справі № 569/561/19 (провадження № 61-4221св22), є необґрунтованими, оскільки встановлені судами у цих справах фактичні обставини, що формують зміст правовідносин, є іншими ніж у справі, яка переглядається і не суперечать висновкам, висловленим у цій постанові. 

Інші наведені у касаційній скарзі доводи не спростовують правильність висновків апеляційного суду, які обґрунтовано викладені у мотивувальній частині оскаржуваної постанови, та зводяться до незгоди заявника з висновками щодо їх оцінки та містять посилання на факти, що були предметом дослідження апеляційного суду.

Таким чином, доводи заявника, що стали підставою для відкриття касаційного провадження, не знайшли свого підтвердження. 

Верховний Суд розглянув справу у межах доводів, наведених заявником у касаційній скарзі, які стали підставою для відкриття касаційного провадження; підстав вийти за межі розгляду справи судом касаційної інстанції не встановлено.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Відповідно до частини третьої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції - без змін.

Оскільки касаційна скарга залишається без задоволення, то відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України в такому разі розподіл судових витрат не проводиться.

Керуючись статтями 400, 401, 409, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Ясні Зорі» залишити без задоволення.

Рішення Красноокнянського районного суду Одеської області від 19 грудня 2023 року та постанову Одеського апеляційного суду від 29 вересня 2025 року залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді: Г. В. Коломієць

Д. Д. Луспеник

Ю. В. Черняк