ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
РІШЕННЯ

05.05.2026	м. Суми	Справа № 920/683/24	
Господарський суд Сумської області у складі судді Заєць С.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні господарського суду матеріали справи №920/683/24
за позовом Керівника Окружної прокуратури міста Суми 
(вул. Герасима Кондратьєва, 79, м. Суми, 40000) 
в інтересах держави в особі: 1) Сумської обласної державної адміністрації 
(майдан Незалежності, 2, м. Суми, 40000, код ЄДРПОУ 14005581)
2) Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації (вул. Шишкарівська, 9, м. Суми, 40030, 
код ЄДРПОУ 02013142)
до відповідачів: 1) Товариства з обмеженою відповідальністю 
«СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» (проспект Науки, буд. 30-А, офіс 155, 
м. Київ, 03028, код ЄДРПОУ 43231381)
2) Комунальне некомерційне підприємство Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» (вул. Ковпака, 22, м. Суми, 40031, код ЄДРПОУ 03338126)
про визнання додаткових угод недійсними та стягнення 347 194 грн 69 коп.,

за участю представників сторін:
прокурор: Луцик О.О.,
від позивача 1: не прибув,
від позивача 2: не прибув,
від відповідача 1: не прибув,
від відповідача 2: не прибув,
при секретарі судового засідання Ляскевич М.О.,

Суть спору. 10.06.2024 прокурор в інтересах держави в особі позивачів, звернувся до суду з позовом, відповідно до вимог якого просить суд:
1. Визнати недійсною додаткову угоду №2 від 14.07.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021.
2. Визнати недійсною додаткову угоду №3 від 30.08.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021.
3. Визнати недійсною додаткову угоду №4 від 20.09.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021.
4. Визнати недійсною додаткову угоду №5 від 25.10.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021.
5. Визнати недійсною додаткову угоду №6 від 28.10.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021.
6. Визнати недійсною додаткову угоду №7 від 03.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021.
7. Визнати недійсною додаткову угоду №8 від 09.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021.
8. Визнати недійсною додаткову угоду №9 від 24.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021.
9. Визнати недійсною додаткову угоду №10 від 30.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021.
10. Визнати недійсною додаткову угоду №11 від 01.12.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021.
11. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК" (код ЄДРПОУ 43231381) на користь Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації (Сумської обласної військової адміністрації) безпідставно сплачені кошти в сумі 347194,69 грн.
Також просить стягнути з ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» кошти, витрачені на сплату судового збору у сумі 30812,74 грн. на наступні банківські реквізити: розрахунковий рахунок Сумської обласної прокуратури №UA598201720343120001000002983 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, код ЄДРПОУ 03527891.
Ухвалою суду від 13.06.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 920/683/24; призначено підготовче засідання на 16.07.2024, 10:00; сторонам встановлені строки для надання суду відзиву, відповіді на відзив та заперечення на відповідь на відзив.
15.07.2024 через систему «Електронний суд» відповідачем 2 надано до суду відзив (вх.№2062, 3223) на позовну заяву, відповідно до вимог якого просить суд поновити пропущений процесуальний строк для подачі відзиву на позовну заяву у справі №920/683/24 та залишити позов, поданий прокурором в інтересах держави в особі Сумської ОДА (Сумської обласної військової адміністрації) та Управління охорони здоров`я Сумської ОДА (Сумської обласної військової адміністрації) про стягнення з ТОВ «СИСТЕМ ЕЛЕКТРИК» на користь Управління охорони здоров`я Сумської ОДА (Сумської обласної військової адміністрації) 347194,69 грн без розгляду.
Розгляд справи 16.07.2024 не відбувся в зв`язку з перебуванням судді Заєць С.В. на лікарняному з 05.07.2024 по 19.07.2024.
Ухвалою Господарського суду Сумської області від 22.07.2024 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 13.08.2024, 10:50.
29.07.2024 через систему «Електронний суд» позивачем 2 - надано до суду відповідь (вх.№2221) на відзив КНП Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня», згідно з яким просить відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду, а позовні вимоги керівника Окружної прокуратури міста Суми задовольнити у повному обсязі.
12.08.2024 відповідачем 2 надано до суду клопотання (вх.№4632/24) про перенесення підготовчого судового засідання у справі №920/683/24 на іншу дату.
Розгляд справи 13.08.2024 не відбувся в зв`язку з перебуванням судді Заєць С.В. у відпустці у період з 05.08.2024 по 18.08.2024; на лікарняному з 19.08.2024 по 30.08.2024; у відпустці у період з 02.09.2024 по 05.09.2024.
Ухвалою Господарського суду Сумської області від 06.09.2024 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 26.09.2024, 10:30.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 08 год. 54 хв. до 11 год. 17 хв. 26.09.2024 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 26.09.2024 не відбулось.
Ухвалою Господарського суду Сумської області від 26.09.2024 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 10.10.2024, 10:20.
10.10.2024 через систему «Електронний суд» відповідачем 2 до суду клопотання (вх.№3101, 4477) про відкладення (перенесення) розгляду справи (підготовчого засідання) та продовження строку проведення підготовчого провадження згідно з положеннями якого просить суд: 1. Розгляд господарської справи № 920/683/24 та підготовче засідання у ній, відкласти на інший час та день. 2. Строк проведення підготовчого провадження у господарській справі № 920/683/24, продовжити на тридцять днів. 3. У разі задоволення цього клопотання, завчасно повідомити про час та день на які призначено розгляд справи (підготовче провадження).
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 09 год. 08 хв. до 12 год. 03 хв. 10.10.2024 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 10.10.2024 не відбулось.
Ухвалою Господарського суду Сумської області від 10.10.2024 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 29.10.2024, 11:45.
Ухвалою суду від 29.10.2024 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 19.11.2024, 11:00.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 08 год. 51 хв. до 11 год. 09 хв. 19.11.2024 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 19.11.2024 не відбулось.
Ухвалою суду від 19.11.2024 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 03.12.2024, 11:40.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 09 год. 58 хв. до 12 год. 26 хв. 03.12.2024 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 03.12.2024 не відбулось.
Ухвалою суду від 03.12.2024 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 16.01.2025, 11:20 (з урахуванням ухвали суду від 20.12.2024 про виправлення описки).
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 09 год. 51 хв. 16.01.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 16.01.2025 не відбулось.
Ухвалою суду від 16.01.2025 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 30.01.2025, 12:30.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 09 год. 48 хв. 30.01.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 30.01.2025 не відбулось.
Ухвалою суду від 30.01.2025 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 18.02.2025, 12:00.
Протокольною ухвалою суду від 18.02.2025 оголошено перерву в підготовчому засіданні у справі №920/683/24 до 21.02.2025, 10:00. 
Ухвалою суду від 18.02.2025 повідомлено Сумську обласну державну адміністрацію, Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації та Товариство з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» про дату, час і місце судового засідання на 21.02.2025, 10:00.
20.02.2025 через систему «Електронний суд» прокурором надано до суду заперечення (вх.№730), відповідно до змісту яких вказує про відсутність правових підстав для врегулювання спору за участю судді та зупинення провадження у справі.
20.02.2025 через систему «Електронний суд» відповідачем 2 надано до суду клопотання (вх.№732) про долучення документів до матеріалів справи.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 08 год. 45 хв. 21.02.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 21.02.2025 не відбулось.
Ухвалою суду від 21.02.2025 (з урахуванням ухвали суду від 05.03.2025 про виправлення описки) призначено підготовче засідання у справі №920/425/24 на 12.03.2025, 11:00.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 08 год. 56 хв. до 11 год. 24 хв. 12.03.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 12.03.2025 не відбулось.
Ухвалою суду від 12.03.2025 призначено судове засідання у справі №920/683/24 на 25.03.2025, 11:00.
Розгляд справи 25.03.2025 не відбувся в зв`язку з перебуванням судді Заєць С.В. на лікарняному з 14.03.2025 по 31.03.2025, у відпустці з 01.04.2025 по 03.04.2025.
Ухвалою суду від 04.04.2025 (з урахуванням ухвали суду від 07.04.2025 про виправлення описки) призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 10.04.2025, 10:05.
07.04.2025 відповідачем 2 надано до суду клопотання (вх.№1942) про зупинення провадження у справі, відповідно до якого просить суд зупинити провадження у справі №920/683/24 до прийняття рішення Великою Палатою Верховного Суду у справі №920/19/24.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 08 год. 58 хв. 10.04.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 10.04.2025 не відбулось.
Ухвалою суду від 10.04.2025 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 01.05.2025, 10:15.
25.04.2025 через систему «Електронний суд» відповідачем 2 надано до суду клопотання (1929) про відкладення розгляду справи №920/683/24 на іншу дату.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 09 год. 41 хв. до 11 год. 38 хв. 01.05.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 01.05.2025 не відбулось.
Ухвалою суду від 01.05.2025 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 08.05.2025, 11:30.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 09 год. 22 хв. до 12 год. 54 хв. 08.05.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 08.05.2025 не відбулось.
Ухвалою суду від 08.05.2025 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 05.06.2025, 10:15.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 08 год. 41 хв. 05.06.2025 до 10 год. 43 хв. 05.06.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 05.06.2025 не відбулось.
Ухвалою суду від 05.06.2025 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 19.06.2025, 10:15.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 10 год. 36 хв. 19.06.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 19.06.2025 не відбулось.
Ухвалою суду від 19.06.2025 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 01.07.2025, 11:50.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 09 год. 10 хв. 01.07.2025 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 01.07.2025 не відбулось.
Ухвалою суду від 01.07.2025 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 24.07.2025, 12:40.
Ухвалою суду від 24.07.2025 заяву Комунального некомерційного підприємства Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» від 07.04.2025, б/н (вх.№1942 від 07.04.2025) про зупинення провадження у справі №920/683/24 – задоволено; зупинено провадження у справі №920/683/24 до перегляду судового рішення у подібних правовідносинах у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду у справі №920/19/24.
16.12.2025 через систему «Електронний суд» прокурором надано до суду заяву (вх.№6045) про поновлення провадження у справі, відповідно до якої повідомляє суд про те, що за інформацією офіційного веб-порталу «Єдиний державний реєстр судових рішень» встановлено, що Постановою Великої Палати Верховного Суду від 21.11.2025 у справі № 920/19/24 касаційну скаргу ТОВ «Енергетичне партнерство» залишено без задоволення, а постанову Північного апеляційного господарського суду від 08 жовтня 2024 року та рішення Господарського суду Сумської області від 26 червня 2024 року у справі № 920/19/24 залишено без змін. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає. Отже, у зв`язку з тим, що на цей час підстави, що зумовлювали зупинення провадження у справі, відпали, керуючись ст. 42, 53, ч. 1 ст. 230, ГПК України, прокурор просить суд поновити провадження у справі № 920/683/24.
Ухвалою суду від 26.12.2025 поновлено провадження та призначено підготовче засідання у справі № 920/683/24 на 15.01.2026, 11:50.
Розгляд справи 15.01.2026 не відбувся в зв`язку з перебуванням судді Заєць С.В. на лікарняному з 05.01.2026 по 23.01.2026.
09.02.2026 через систему «Електронний суд» позивачем 1 надано до суду додаткові пояснення (вх.№681) у справі №920/683/24, відповідно до змісту яких просить суд задовольнити позов повністю, розгляд справи здійснювати за відсутності представника Сумської обласної державної адміністрації.
Ухвалою суду від 26.01.2026 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 10.02.2026, 11:40.
Розгляд справи 10.02.2026 не відбувся в зв`язку з перебуванням судді Заєць С.В. на лікарняному з 09.02.2026 по 13.02.2026.
Ухвалою суду від 16.02.2026 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 26.02.2026, 11:20.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 10 год. 04 хв. 26.02.2026 у Сумській області була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 26.02.2026 не відбулось.
Ухвалою суду від 26.02.2026 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 10.03.2026, 12:50.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 07 год. 51 хв. 10.03.2026 у Сумському районі була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 10.03.2026 не відбулось.
Ухвалою суду від 10.03.2026 призначено підготовче засідання у справі №920/683/24 на 17.03.2026, 12:00. Встановлено наступні резервні дату та час судового засідання на випадок оголошення повітряної тривоги на території Сумської області: 17.03.2026, 10:20; 17.03.2026, 10:50; 17.03.2026, 11:20; 17.03.2026, 12:20; 17.03.2026, 12:40; 17.03.2026, 14:00; 17.03.2026, 14:20; 17.03.2026, 14:40.
17.03.2026 прокурором надано до суду заяву (вх.№955), згідно з якою просить суд провести судове засідання, призначене на 17.03.2026, 12:00, без участі прокурора, закрити підготовче провадження у справі та призначити справу №920/683/24 до судового розгляду по суті.
Ухвалою суду від 17.03.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу № 920/683/24 до судового розгляду по суті на 14.04.2026, 10:00.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 07 год. 52 хв. 14.04.2026 у Сумському районі була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 14.04.2026 не відбулось.
Ухвалою суду від 14.04.2026 призначено судове засідання з розгляду справи №920/683/24 по суті на 28.04.2026, 10:00.
Через загрозу безпеці учасників справи, у зв`язку з тим, що з 08 год. 49 хв. 28.04.2026 по 11 год. 33 хв. 28.04.2026 у Сумському районі була оголошена повітряна тривога (повідомлення Telegram - каналу, що інформує про повітряну тривогу "Тривога. Сумська область"), судове засідання у справі 28.04.2026 не відбулось.
Ухвалою суду від 28.04.2026 призначено судове засідання з розгляду справи №920/683/24 по суті на 05.05.2026, 11:30. Встановлено наступні резервні дату та час судового засідання на випадок оголошення повітряної тривоги на території Сумського району: 05.05.2026, 11:45; 05.05.2026, 12:00; 05.05.2026, 12:15; 05.05.2026, 12:30; 05.05.2026, 12:45; 05.05.2026, 13:00; 05.05.2026, 14:05; 05.05.2026, 14:15; 05.05.2026, 14:30; 05.05.2026, 14:45; 05.05.2026, 15:00.
04.05.2026 через систему «Електронний суд» відповідачем 2 надано до суду додаткові пояснення (вх.№2334) у справі №920/683/24.
Представники сторін у судове засідання 05.05.2026 не прибули, про час, дату та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином.
У судовому засіданні 05.05.2026 прокурор підтримав позовні вимоги та просив суд задовольнити позов повністю.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши пояснення прокурора, господарський суд прийшов до наступних висновків.
Щодо представництва прокурором у суді законних інтересів держави.
Статтею 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Частиною 3 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право також звертатися особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Згідно з ч. 3 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Відповідно до частини четвертої статті 53 Господарського процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, суд не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною сьомою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.
Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».
У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.
Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини).
Відтак, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.
У даному випадку порушенням інтересів держави є те, що під час проведення закупівлі порушено вимоги чинного законодавства, принципи ефективного та прозорого здійснення закупівлі, створення добросовісної конкуренції у сфері закупівлі, принципи максимальної ефективності та економії, що є нераціональним та неефективним витрачанням коштів бюджету.
Закон України «Про публічні закупівлі» установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.
Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Отже правильне, в порядку, визначеному законодавством, використання бюджетних коштів беззаперечно становить державний інтерес.
Суперечності, які виникають у бюджетних правовідносинах, зачіпають як інтереси держави, так і суспільні інтереси, тож порушення інтересів держави у цій сфері є порушенням загальнодержавних інтересів, що у відповідності до ст. 131-1 Конституції України покладає на прокурора обов`язок представництва в суді.
Прокурор звернувся до Господарського суду Сумської області в інтересах держави в особі Сумської обласної державної адміністрації (Сумської обласної військової адміністрації) з огляду на наступне.
Згідно з інформацією, розмішеною в системі «Prozorro», джерелом фінансування закупівлі є місцевий бюджет. 
Також, відповідно до п. 2.4 Порядку бухгалтерського обліку окремих активів та зобов`язань бюджетних установ, затвердженого наказом МФУ № 372 від 02.04.2014, повернення дебіторської заборгованості за минулі періоди здійснюється шляхом перерахунку коштів у доходи загального фонду відповідного бюджету. 
Обласний бюджет – це план утворення і використання фінансових ресурсів, необхідних для забезпечення спільних інтересів територіальних громад, виконання місцевих програм, здійснення бюджетного вирівнювання. 
Відповідно до статті 13 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» до відання місцевих державних адміністрацій у межах і формах, визначених Конституцією і законами України, належить вирішення питань: забезпечення законності, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян; соціально економічного розвитку відповідних територій; бюджету, фінансів та обліку; управління майном, приватизації, сприяння розвитку підприємництва та здійснення державної регуляторної політики; промисловості, сільського господарства, будівництва, транспорту і зв`язку; науки, освіти, культури, охорони здоров`я, фізкультури і спорту, сім`ї, жінок, молоді тощо. 
Відповідно до ст. ст. 17, 18 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» місцева державна адміністрація забезпечує ефективне використання природних, трудових і фінансових ресурсів, здійснює фінансування підприємств, установ та організацій освіти, культури, науки, охорони здоров`я, фізичної культури і спорту, соціального захисту населення, переданих у встановленому законом порядку в управління місцевій державній адміністрації вищими органами державної та виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад. Згідно зі ст. 28 Закону України «Про місцеві державні адміністрації», для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації мають право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України. 
Відповідно до Указу Президента України № №68/2022від 24.02.2022 утворено Сумську обласну військову адміністрацію. 
Згідно з ч. 1 ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» військові адміністрації у своїй діяльності керуються Конституцією України, законами України «Про оборону України», «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», «Про критичну інфраструктуру», цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Повноваження військових адміністрацій здійснюються ними в порядку, визначеному законами України для здійснення повноважень відповідних місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом. 
Пунктами 1, 2, 15 ч. 3 ст. 15 цього Закону визначено, що обласна військові адміністрації здійснюють на відповідній території повноваження, віднесені до їхньої компетенції цим Законом, а саме складання та затвердження відповідно районних, обласних бюджетів, внесення змін до них, затвердження звітів про їх виконання; розподілу переданих з державного бюджету коштів у вигляді дотацій, субвенцій відповідно між районними бюджетами, місцевими бюджетами міст обласного значення, сіл, селищ, міст районного значення, здійснення управління об`єктами спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.
У відповідності до підпункту 2 пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2022 р. № 252 «Деякі питання формування та виконання місцевих бюджетів у період воєнного стану» обласні військові адміністрації затверджують місцеві бюджети, складені місцевими фінансовими органами, приймають за поданням місцевих фінансових органів рішення про внесення змін до рішень про місцеві бюджети, здійснюють без погодження відповідною комісією місцевої ради передачу бюджетних призначень від одного головного розпорядника бюджетних коштів до іншого, перерозподіл видатків бюджету і надання кредитів з бюджету за бюджетними програмами, включаючи резервний фонд бюджету, додаткові дотації та субвенції, у межах загального обсягу бюджетних призначень головного розпорядника бюджетних коштів, а також збільшення видатків розвитку за рахунок зменшення інших видатків (окремо за загальним та спеціальним фондами бюджету) за бюджетною програмою. 
Враховуючи вищевикладене, Сумська обласна державна адміністрація (Сумська обласна військова адміністрація) є компетентним суб`єктом щодо захисту інтересів держави та наділена повноваженнями щодо реагування заходами цивільно-правового характеру.
Прокурор звернувся до Господарського суду Сумської області в інтересах держави в особі Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації (Сумської обласної військової адміністрації) з огляду на наступне.
Пунктом 1 ст. 22 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» передбачено, що місцева державна адміністрація реалізовує державну політику в галузі охорони здоров`я. 
Відповідно до п. 5 ст. 28 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації мають право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України. 
Варто зазначити, що фінансування оспорюваного договору публічної закупівлі здійснюється за рахунок коштів обласного бюджету. Оскільки укладення КНП Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» оспорюваних угод здійснено з недотриманням вимог законодавства про публічні закупівлі, зазначене створює загрозу надмірного витрачання бюджетних коштів, а відтак порушує економічні інтереси держави. 
Згідно з пунктом 1.7. статуту КНП Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня», Підприємство знаходиться у функціональному підпорядкуванні Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації. 
Відповідно до п. 5.2 Положення про Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації, затвердженого розпорядженням голови Сумської обласної державної адміністрації від 28.07.2020, завданнями Управління є управління підзвітними та підконтрольними закладами, установами, підприємствами охорони здоров`я, які утримуються за рахунок коштів обласного бюджету. 
Згідно з п. 6.4 Положення Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації здійснює організаційно-методичне керівництво комунальними закладами охорони здоров`я на території області. 
Відповідно до п. 6.12 Положення Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації складає плани перспективного та поточного розвитку мережі охорони здоров`я міста, вносить пропозиції до проєкту обласного бюджету в частині фінансування закладів охорони здоров`я, що утримуються за рахунок коштів обласного бюджету, на виконання їх статутних повноважень, проводить моніторинг та аналіз використання коштів обласного бюджету по галузі охорони здоров`я, забезпечує в межах компетенції ефективне і цільове використання коштів обласного бюджету з урахуванням визначених повноважень. 
Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, в тому числі і місцевих бюджетів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) угод, на підставі яких ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідає. 
Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 7 Бюджетного кодексу України бути дотримано принцип ефективності та результативності при складанні та виконанні бюджетів де усі учасники бюджетного процесу мають прагнути досягнення цілей, запланованих на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки, шляхом забезпечення якісного надання послуг, гарантованих державою, місцевим самоврядуванням, при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів. 
Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 23 Бюджетного кодексу України головними розпорядниками бюджетних коштів можуть бути виключно за бюджетними призначеннями, визначеними іншими рішеннями про місцеві бюджети, - місцеві державні адміністрації, виконавчі органи та апарати місцевих рад (секретаріат Київської міської ради), структурні підрозділи місцевих державних адміністрацій. 
Відповідно до п. 3, 4, 9 ч. 5 ст. 23 Бюджетного кодексу України головний розпорядник бюджетних коштів отримує бюджетні призначення шляхом їх затвердження у законі про Державний бюджет України (рішенні про місцевий бюджет); приймає рішення щодо делегування повноважень на виконання бюджетної програми розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та/або одержувачами бюджетних коштів, розподіляє та доводить до них у встановленому порядку обсяги бюджетних асигнувань, затверджує кошториси розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня (плани використання бюджетних коштів одержувачів бюджетних коштів), якщо інше не передбачено законодавством, здійснює управління бюджетними коштами у межах встановлених йому бюджетних повноважень, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів, організацію та координацію роботи розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів у бюджетному процесі, здійснює контроль за повнотою надходжень, взяттям бюджетних зобов`язань розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачами бюджетних коштів і витрачанням ними бюджетних коштів. 
З урахуванням наведеного надмірне витрачання коштів внаслідок укладення додаткових угод щодо збільшення ціни товару понесло саме Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації (Сумської обласної військової адміністрації), як головний розпорядник бюджетних коштів, який здійснює його фінансування. 
Зокрема, у висновках Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 22.09.2022 у справі №126/2157/19, згідно з якими у випадку, коли повернення майна (коштів) стороні правочину не відновлює права позивача, який не є стороною правочину, суд може застосувати інший, крім реституції, ефективний спосіб захисту порушеного права в межах заявлених позовних вимог. 
Якщо позивачем у справі є розпорядник бюджетних коштів, то його правовий статус, повноваження, відповідальність визначаються положеннями Бюджетного кодексу України та Порядком складання, розгляду, затвердження та основними вимогами до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228 (далі – Порядок № 228). 
Так, абз. 1, 2 п. 5 Порядку № 228 визначено, що установам можуть виділятися бюджетні кошти тільки за наявності затверджених кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету, планів спеціального фонду. 
Установи мають право брати бюджетні зобов`язання витрачати бюджетні кошти на цілі та в межах, установлених затвердженими кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду. 
За змістом абз. 2 п. 43 Порядку № 228, розпорядники мають право провадити діяльність виключно в межах бюджетних асигнувань, затверджених кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду. 
Враховуючи наведене, касаційний суд дійшов висновку, що навчальний заклад у спірних правовідносинах діє як розпорядник бюджетних коштів нижчого рівня (отримувач бюджетних коштів) та є замовником товару (природного газу) в обсязі та в межах видатків, визначених селищною радою (розпорядником бюджетних коштів вищого рівня). 
Згідно з ч. 4 ст. 48 Бюджетного кодексу України зобов`язання, взяті учасником бюджетного процесу без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом та законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), не вважаються бюджетними зобов`язаннями (крім витрат, що здійснюються відповідно до ч. 6 цієї статті) і не підлягають оплаті за рахунок бюджетних коштів. 
Взяття таких зобов`язань є порушенням бюджетного законодавства. Витрати бюджету на покриття таких зобов`язань не здійснюються. 
Таким чином, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду вказав на те, що у цій справі апеляційний суд дійшов помилкових висновків про відмову у стягненні коштів на користь селищної ради з тих підстав, що остання не була стороною договору про закупівлю та додаткових угод до нього, а школа є окремою юридичною особою, що має власні рахунки і самостійно здійснює свою фінансово господарську діяльність. 
Водночас, з урахуванням того, що використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб – мешканців селища, завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності, неефективне витрачання коштів місцевого бюджету, зокрема шляхом укладання підконтрольним органу місцевого самоврядування комунальним закладом незаконних правочинів, може порушувати економічні інтереси територіальної громади, суд першої інстанції дійшов правильних висновків про наявність підстав для стягнення безпідставно отриманих коштів за незаконними правочинами. 
Враховуючи наведене, Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації (Сумської обласної військової адміністрації) є органом, уповноваженим державою на здійснення повноважень у спірних правовідносинах.
З огляду на те, що вказані інтереси до цього часу залишаються не захищеними, а уповноваженим органом допущено бездіяльність, вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах та підстави для внесення позову прокурором в інтересах держави. 
Зазначене є доказом нездійснення захисту інтересів держави уповноваженим суб`єктом владних повноважень та вказує на наявність підстав для застосування представницьких повноважень прокурором. 
Разом з тим, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (рішення у справі «Korolev v. Russia» пункт 33; рішення у справі «Menchinskaya v. Russia», пункт 35). 
Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) оспорюваних додаткових угод, на підставі яких ці кошти витрачено, такому суспільному інтересу не відповідає. 
Виконання зобов`язань за додатковими угодами, укладеними з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призвело до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що не відповідає меті Закону України «Про публічні закупівлі» та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі. 
З огляду на викладене, звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно-значимого питання щодо належного розпорядження бюджетними коштами з метою захисту інтересів держави.
Окремо слід зазначити, що Велика палата Верховного суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 виклала правову позицію щодо обґрунтування прокурором підстав для представництва інтересів держави в суді.
Зокрема, Велика палата зазначила, що прокурор звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
На виконання вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурором направлено відповідний лист-повідомлення до Сумської обласної державної адміністрації (Сумської обласної військової адміністрації), в якому зазначено про наявність порушення інтересів громади та запропоновано вжити заходів стосовно звернення до суду з метою стягнення коштів. 
У відповіді Сумської обласної державної адміністрації (Сумської обласної військової адміністрації) від 15.05.2024 повідомлено, що Сумська обласна державна адміністрація (Сумська обласна військова адміністрація) не є засновником та органом управління відносно Комунального некомерційного підприємства Сумської обласної ради “Обласна дитяча клінічна лікарня”, а також не є стороною договору. 
Крім того, на виконання вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурором направлено відповідний лист-повідомлення до Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації (Сумської обласної військової адміністрації), в якому зазначено про наявність порушення інтересів громади та запропоновано вжити заходів стосовно звернення до суду з метою стягнення коштів.
У відповіді Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації (Сумської обласної військової адміністрації) повідомлено, що до функцій Управління не віднесені повноваження на представництво інтересів у томі числі і в судах комунальних некомерційних підприємств – закладів охорони здоров`я і тому Управління звертатися до суду не буде.
Вказане свідчить про нездійснення Сумською обласною державною адміністрацією та Управлінням охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації, як уповноваженими органами у спірних правовідносинах, захисту інтересів держави у встановленому законом порядку.
З наданих прокурором доказів вбачається, що прокурором направлені відповідні листи-повідомлення. З отриманих відповідей не простежується намір вжиття заходів щодо захисту інтересів держави в судовому порядку.
Отже, підставою реалізації прокурором представницьких функцій стала усвідомлена пасивна поведінка Сумської обласної державної адміністрації та Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації щодо захисту інтересів держави, а саме - належного розпорядження бюджетними коштами, за рахунок яких здійснювалася закупівля електричної енергії за договором, та які зобов`язані ефективно і раціонально використовувати бюджетні кошти, в тому числі реагувати на порушення вимог законодавства, що впливають на інтереси територіальної громади.
Окрім цього, судом враховано, що Рішенням Другого сенату Конституційного Суду України від 03.12.2025 № 6-р(ІІ)/2025 у справі № 3-28/2024(59/24) за конституційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Рейнір Бізнес Груп» щодо відповідності Конституції України (конституційності) приписів абзацу першого частини третьої, абзаців першого, другого, третього частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII (щодо представництва прокурором інтересів держави в суді) ухвалено:
1. Визнати такими, що відповідають Конституції України (є конституційними), абзаци перший, другий, третій частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами.
2. Визнати такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), окремі приписи абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами в тім, що вони надають прокуророві можливість здійснювати представництво інтересів держави в суді у зв`язку з нездійсненням або неналежним здійсненням захисту цих інтересів органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (п. 2 резолютивної частини рішення).
3. Окремі приписи абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами, визнані неконституційними, втрачають чинність із 1 січня 2027 року (п. 3 резолютивної частини рішення).
4. Рішення Конституційного Суду України не поширюється на правовідносини щодо представництва прокурором інтересів держави в суді, які виникли під час чинності окремих приписів абзацу першого частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII зі змінами, визнаних неконституційними, та продовжують існувати після втрати ними чинності (п. 4 резолютивної частини рішення).
Отже, зазначене рішення Конституційного Суду України не поширюється на правовідносини щодо представництва прокурором інтересів держави в суді при зверненні з цим позовом до суду. 
Таким чином, з урахуванням змісту позовної заяви, предмету спору, характеру спірних правовідносин, суд дійшов висновку про наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду з позовом, у зв`язку із доведеною бездіяльністю компетентного органу, а також необхідністю невідкладного захисту інтересів держави в даному випадку.
Фактичні обставини, встановлені судом.
Окружною прокуратурою міста Суми під час встановлення підстав для здійснення представництва прокурором інтересів держави в суді встановлено порушення чинного законодавства у сфері публічних закупівель товарів.
Зокрема, при вивченні питання дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» було встановлено, що Комунальним некомерційним підприємством Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» (далі – КНП СОР «Обласна дитяча клінічна лікарня», Споживач, Відповідач 2), згідно з даними електронної системи «PROZORRO» (ідентифікатор закупівлі UA-2020-12-24-000613-c) проведено закупівлю електричної енергії.
За результатами вказаної закупівлі переможцем визнано Товариство з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» (далі – ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК», Постачальник, Відповідач 1) з остаточною ціновою пропозицією 1 566 910,00 грн з ПДВ, з яким укладено Договір про постачання електричної енергії споживачу від 26.01.2021 № 02/0121 (далі – Договір).
Відповідно до п. 2.1. Договору Постачальник зобов`язується у 2021 році поставити Споживачу електричну енергію ДК 021-2015: 09310000-5 (електрична енергія) (далі – електрична енергія або товар) для забезпечення потреб електроустановок Споживача з загальною дозволеною потужністю 674 кВт, а Споживач зобов`язується оплатити Постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.
Пунктом 2.2. Договору визначено, що плановий обсяг постачання електричної енергії за цим Договором складає 830000 кВт*год на рік.
Строк поставки електричної енергії до 31.12.2021 р. (п. 3.2. Договору).
Згідно з п. 5.1. Договору розрахунки за поставлену Споживачу електричну енергію здійснюється за цінами, що встановлюються за підсумками проведеної процедури закупівлі, передбаченої Законом. Сторони домовилися про те, що ціна (тариф) на електричну енергію, визначена за результатами процедури закупівлі, є обов`язковою для Сторін.
Ціна (тариф) не може змінюватись протягом дії Договору крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі». Будь які зміни ціни можливі тільки після початку здійснення постачання електроенергії за Договором. Зміна ціни (тарифу) узгоджується Сторонами шляхом підписання додаткової угоди до цього Договору (п. 5.2. Договору).
Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» зміна ціни за одиницю товару може змінюватися не більше ніж на 10%, у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі.
Комерційною пропозицією (Додаток №2 до Договору) встановлено фактичну ціну (тариф) купованої електроенергії, яка зазначається в акті купівлі-продажу елеткроенергії, та складає 1,88784 з ПДВ, за 1 кВт*год.
Відповідно до п. 5.3. Договору загальна вартість Договору становить 1 566 910 грн 00 коп. (один мільйон п`ятсот шістдесят шість тисяч дев`ятсот десять грн 00 коп.), в тому числі ПДВ 261 151 грн 67 коп. (двісті шістдесят одна тисяча сто п`ятдесят одна грн 67 коп.), у тому числі:
- за рахунок кошторисних призначень 1 351 693,44 грн, враховуючи ПДВ,
- за рахунок відшкодованих коштів 215 216,56 грн, враховуючи ПДВ.
Розрахунковим періодом за Договором є календарний місяць (п. 5.6. Договору).
Розрахунки Споживача за цим Договором здійснюються за фактично спожитий обсяг електричної енергії на поточний рахунок Постачальника із спеціальним режимом використання (далі – спец рахунок) (п. 5.7. Договору).
Згідно з п. 5.8. Договору оплата вартості фактично спожитої електроенергії здійснюється Споживачем протягом 5 робочих днів з дня підписання Сторонами акту приймання-передачі.
Цей Договір набирає чинності з дати його підписання уповноваженими представниками Сторін та скріплення їх підписів печатками і діє в частині реалізації електричної енергії з 01.02.2021 року до 31 грудня 2021 року (включно), а в частині проведення розрахунків – до їх повного здійснення (п. 13.1. Договору).
Відповідно до п. 13.2. Договору істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами в повному обсязі, крім випадків, визначених ч. 5-6 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».
Усі зміни та доповнення до Договору оформлюються письмово, підписуються уповноваженими представниками та скріплюються печатками обох Сторін (п. 13.3. Договору).
Надалі між КНП СОР «Обласна дитяча клінічна лікарня» та ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» укладено 12 додаткових угод, 10 з яких стосуються збільшення фактичної ціни з одночасним зменшенням обсягу постачання, зокрема: 
- Додатковою угодою №1 від 21.04.2021 до Договору збільшено ціну за 1 кВт*год електричної енергії до 2,00208 грн з ПДВ. Вказана угода застосовується до правовідносин, які виникли між Сторонами з 01.05.2021;
- Додатковою угодою №2 від 14.07.2021 до Договору збільшено ціну за 1 кВт*год електричної енергії до 2,150184 грн з ПДВ. Вказана угода застосовується до правовідносин, які виникли між Сторонами з 20.07.2021;
- Додатковою угодою №3 від 30.08.2021 до Договору збільшено ціну за 1 кВт*год електричної енергії до 2,32974 грн з ПДВ. Вказана угода застосовується до правовідносин, які виникли між Сторонами з 30.08.2021;
- Додатковою угодою №4 від 20.09.2021 до Договору збільшено ціну за 1 кВт*год електричної енергії до 2,527248 грн з ПДВ. Вказана угода застосовується до правовідносин, які виникли між Сторонами з 20.09.2021;
- Додатковою угодою №5 від 25.10.2021 до Договору збільшено ціну за 1 кВт*год електричної енергії до 2,73774 грн з ПДВ. Вказана угода застосовується до правовідносин, які виникли між Сторонами з 25.10.2021;
- Додатковою угодою №6 від 28.10.2021 до Договору збільшено ціну за 1 кВт*год електричної енергії до 2,97529 грн з ПДВ. Вказана угода застосовується до правовідносин, які виникли між Сторонами з 28.10.2021;
- Додатковою угодою №7 від 03.11.2021 до Договору збільшено ціну за 1 кВт*год електричної енергії до 3,18824 грн з ПДВ. Вказана угода застосовується до правовідносин, які виникли між Сторонами з 03.11.2021.
- Додатковою угодою №8 від 09.11.2021 до Договору збільшено ціну за 1 кВт*год електричної енергії до 3,43436 грн з ПДВ. Вказана угода застосовується до правовідносин, які виникли між Сторонами з 09.11.2021;
- Додатковою угодою №9 від 24.11.2021 до Договору збільшено ціну за 1 кВт*год електричної енергії до 3,57364 грн з ПДВ. Вказана угода застосовується до правовідносин, які виникли між Сторонами з 24.11.2021;
- Додатковою угодою №10 від 30.11.2021 до Договору збільшено ціну за 1 кВт*год електричної енергії до 3,89542 грн з ПДВ. Вказана угода застосовується до правовідносин, які виникли між Сторонами з 30.11.2021;
- Додатковою угодою №11 від 01.12.2021 до Договору збільшено ціну за 1 кВт*год електричної енергії до 4,24933 грн з ПДВ. Вказана угода застосовується до правовідносин, які виникли між Сторонами з 01.12.2021.
Отже, Додатковою угодою №1 до Договору збільшено ціну за 1 кВт*год електричної енергії на 6,05% від початкової ціни (тобто в межах 10%), тоді як надалі внаслідок укладення вищезазначених Додаткових угод до Договору ціну за 1 кВт*год електричної енергії з дня підписання Договору збільшено з 1,88784 грн з ПДВ до 4,24933 грн з ПДВ, тобто в цілому на 125,08 %.
Додатковою угодою № 12 від 28.12.2021 до Договору Сторонами збільшено загальну суму цього Договору до 1 381 698,16 грн, у тому числі ПДВ 230 283,03 грн, зменшення суми Договору складає 185 211,84 грн. Вказана угода діє х моменту її підписання до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань за Договором.
На виконання умов Договору, з урахуванням додаткових угод, ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» фактично передало КНП СОР «Обласна дитяча клінічна лікарня», а останнім прийнято та оплачено наступні обсяги електричної енергії, зокрема:
- відповідно до акту № 148 від 30.04.2021 у квітні 2021 року поставлено електричну енергію кількістю 52,096 кВт*год на загальну суму 98348,92 грн з ПДВ;
- відповідно до акту № 180 від 31.05.2021 у травні 2021 року поставлено електричну енергію кількістю 52,278 кВт*год на загальну суму 104664,73 грн з ПДВ;
- відповідно до акту № 216 від 30.06.2021 у червні 2021 року поставлено електричну енергію кількістю 44,057 кВт*год на загальну суму 88205,63 грн з ПДВ;
- відповідно до актів № 246 та 247 від 31.07.2021 у липні 2021 року поставлено електричну енергію кількістю кВт*год на загальну суму 69716,42 грн з ПДВ та 17,412 кВт*год на загальну суму 37439 грн з ПДВ;
- відповідно до актів № 309 та 310 від 31.08.2021 у серпні 2021 року поставлено електричну енергію кількістю 47,365 кВт*год на загальну суму 101843,46 грн з ПДВ та 3,267 кВт*год на загальну суму 7611,26 грн з ПДВ;
- відповідно до актів № 363 та 364 від 30.09.2021 у вересні 2021 року поставлено електричну енергію кількістю 32,115 кВт*год на загальну суму 74819,59 грн з ПДВ та 16,057 кВт*год на загальну суму 40580,02 грн з ПДВ;
- відповідно до акту № 420 від 31.10.2021 у жовтні 2021 року поставлено електричну енергію кількістю 72,602 кВт*год на загальну суму 189159,47 грн з ПДВ;
- відповідно до акту № 454 від 30.11.2021 у листопаді 2021 року поставлено електричну енергію кількістю 68,062 кВт*год на загальну суму 231258,3 грн з ПДВ;
- відповідно до акту № 475 від 21.12.2021 у грудні 2021 року поставлено електричну енергію кількістю 79,554 кВт*год на загальну суму 338051,36 грн з ПДВ.
В обґрунтування позовних вимог Прокурор зазначає, що внаслідок підвищення цін на Товар, згідно з додатковими угодами до Договору, КНП СОР «Обласна дитяча клінічна лікарня» відповідно до розрахунку (а.с. 20-21 т. 1) безпідставно сплатив ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» 347194,69 грн. При цьому додатковими угодами №2-№11 безпідставно внесені зміни до істотних умов Договору, якими змінено ціну електричної енергії за 1 кВт*год з одночасним зменшенням обсягів її постачання, що в свою чергу не відповідає вимогам тендерної документації та очікуванням замовника щодо економічного витрачання бюджетних коштів, що і стало підставою для звернення до суду з цим позовом.
Вирішуючи спір у даній справі, суд керується наступним.
Законом України «Про публічні закупівлі» встановлюються правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Згідно з п. 6 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі», договір про закупівлю господарський договір, що укладається між замовником і учасником, за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Стаття 5 Закону України «Про публічні закупівлі», до принципів закупівлі відносить: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Частиною 1 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» (чинної на час укладення договору постачання електричної енергії споживачу) визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Відповідно до ст. 6 Цивільного кодексу України (далі – ЦК України), сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Частина 1 ст. 638 ЦК України встановлює, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до ст. 632 ЦК України, ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін.
У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування.
Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.
Відповідно до ст. 712 ЦК України, за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.
До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.
Відповідно до ст. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар)у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Згідно ч. 4, ч. 5 ст. 656 ЦК України, до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Особливості договору купівлі-продажу окремих видів майна можуть встановлюватися законом.
Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином, зокрема відповідно до умов договору. Частиною першою статті 525 ЦК України встановлено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 651 ЦК України, зміна договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Закон України «Про публічні закупівлі» не містить виключень з цього правила.
Відповідно до ст. 652 ЦК України, в разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Через зміну істотних обставин договір може бути змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) у момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.
Законом можуть бути передбачені особливості регулювання укладення та виконання договорів поставки, у тому числі договору поставки товару для державних потреб.
Відповідно до частини четвертої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 % пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.
Із системного тлумачення наведених норм ЦК України та Закону України «Про публічні закупівлі» вбачається, що ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.
Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.
В іншому випадку не досягається мета Закону України «Про публічні закупівлі», яка полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку.
Таким чином, збільшення ціни за одиницю товару більш ніж на 10 % від визначеної в договорі у будь-якому випадку суперечить п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».
Суд звертає увагу на те, що положеннями Закону України «Про публічні закупівлі» закріплено можливості сторін змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10 %, є запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника.
Водночас, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим.
У постанові Верховного Суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 зазначено, що будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір купівлі-продажу (поставки) товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Продавець (постачальник) має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору. Продавцю (постачальнику) треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику при закупівлі ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником пропозиції), та заздалегідь замовити товар по визначеній у договорі вартості.
Під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни природного газу на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період після укладання договорів і до внесення відповідних змін до нього.
На підставі Додаткової угоди №1 від 21.04.2021 до Договору ціну електричної енергії підвищено до 2,00208 грн за 1 кВт*год, тобто на 6,05 % у порівнянні із ціною, визначеною у основному Договорі, тобто в межах максимального ліміту у 10%.
Укладеними спірними Додатковими угодами №2-№11 до Договору, вартість електричної енергії збільшилась загалом з 1,88784 грн з ПДВ за 1 кВт*год. до 4,24933 грн з ПДВ за 1 кВт*год., що на 125,08% більше від ціни, передбаченої умовами тендерної пропозиції переможця торгів та основного Договору про постачання електричної енергії споживачу від 26.01.2021 № 02/0121 з одночасним зменшенням обсягів постачання електричної енергії.
Так, документальним обґрунтуванням для укладання додаткових угод №2-№11 до Договору стали надані ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» КНП СОР «Обласна дитяча клінічна лікарня» документи, а саме:
- для укладення Додаткової угоди №2 від 14.07.2021 до Договору: лист ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» за вих.№023-2506 від 25.06.2021 та консультаційно-аналітична довідка Торгово-промислової палати України №1716/08.0-7.3 від 24.06.2021 щодо середньозважених цін на електроенергію для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку;
- для укладення Додаткової угоди №3 від 30.08.2021 до Договору: лист ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» за вих.№010-0908 від 09.08.2021 та консультаційно-аналітична довідка Торгово-промислової палати України №2097/08.0-7.3 від 09.08.2021 щодо середньозважених цін на електроенергію для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку;
- для укладення Додаткової угоди №4 від 20.09.2021 до Договору: лист ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» за вих.№010-3108 від 31.08.2021 та консультаційно-аналітична довідка Торгово-промислової палати України №2241/08.0-7.3 від 27.08.2021 щодо середньозважених цін на електроенергію для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку;
- для укладення Додаткової угоди №5 від 25.10.2021 до Договору: лист ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» за вих.№010-0110 від 01.10.2021 та консультаційно-аналітична довідка Торгово-промислової палати України №2573/08.0-7.3 від 01.10.2021 щодо середньозважених цін на електроенергію для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку;
- для укладення Додаткової угоди №6 від 28.10.2021 до Договору: лист ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» за вих.№010-0710 від 07.10.2021 та консультаційно-аналітична довідка Торгово-промислової палати України №2624/08.0-7.3 від 06.10.2021 щодо середньозважених цін на електроенергію для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку;
- для укладення Додаткової угоди №7 від 03.11.2021 до Договору: лист ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» за вих.№010-1210 від 12.10.2021 та консультаційно-аналітична довідка Торгово-промислової палати України №26671/08.0-7.3 від 11.10.2021 щодо середньозважених цін на електроенергію для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку;
- для укладення Додаткової угоди №8 від 09.11.2021 до Договору: лист ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» за вих.№010-1910 від 19.10.2021 та консультаційно-аналітична довідка Торгово-промислової палати України №2718/08.0-7.3 від 18.10.2021 щодо середньозважених цін на електроенергію для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку;
- для укладення Додаткової угоди №9 від 24.11.2021 до Договору: лист ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» за вих.№010-0311 від 03.11.2021 та консультаційно-аналітична довідка Торгово-промислової палати України №2899/08.0-7.3 від 02.11.2021 щодо середньозважених цін на електроенергію для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку;
- для укладення Додаткової угоди №10 від 30.11.2021 до Договору: лист ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» за вих.№010-0911 від 09.11.2021 та консультаційно-аналітична довідка Торгово-промислової палати України №2971/08.0-7.3 від 09.11.2021 щодо середньозважених цін на електроенергію для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку;
- для укладення Додаткової угоди №11 від 01.12.2021 до Договору: лист ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» за вих.№010-1011 від 10.11.2021 та консультаційно-аналітична довідка Торгово-промислової палати України №2986/08.0-7.3 від 09.11.2021 щодо середньозважених цін на електроенергію для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку.
Разом з тим, на момент підписання Договору ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК», будучи постачальником електричної енергії, було відомо про ціни на електричну енергію, що існували на ринку. 
Підписавши Договір, ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» погодилося з його умовами, в тому числі щодо ціни товару, хоча мало право відмовитись від укладення відповідного договору, згідно з ч. 7 ст. 33 Закону України «Про публічні закупівлі», однак цим правом не скористалося.
При цьому, ст. 1 Закону України «Про підприємництво» визначено, що підприємництво - це безпосередня самостійна, систематична, на власний ризик діяльність по виробництву продукції, виконанню робіт, наданню послуг з метою отримання прибутку, яка здійснюється фізичними та юридичними особами, зареєстрованими як суб`єкти підприємницької діяльності у порядку, встановленому законодавством.
Тож рішення ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» про підписання договору є його добровільним волевиявленням, про те, що він згоден на умови Договору, в тому числі ціну за одиницю товару на день підписання Договору.
Неухильним аспектом при застосуванні п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» при збільшені ціни за одиницю товару є підтвердження (наявність) факту коливання ціни такого товару на ринку та встановлення саме пропорції такого коливання.
Незважаючи на те, що Законом України «Про публічні закупівлі» не передбачено ані переліку органів, які уповноважені надавати інформацію щодо коливання ціни на товар на ринку, ані форму/вигляд інформації щодо такого коливання, внесення змін до договору про закупівлю можливе у випадку саме відповідного до зміни ціни в договорі факту коливання ціни такого товару на ринку та повинно бути обґрунтованим і документально підтвердженим.
Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 913/166/19.
На підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почали змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.
Внесення таких змін до основного договору без належного обґрунтування коливання ціни на ринку є підставою для визнання правочинів, якими підвищується ціна, - недійсними.
У постанові № 927/491/19 від 18.06.2021 Верховний Суд зазначив, що обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначену в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод) (п. 123-124 постанови).
Суд установив, що на момент підписання Договору про постачання електричної енергії споживачу від 26.01.2021 № 02/0121 Сторонами були погоджені його істотні умови предмет, ціну та строк виконання зобов`язань за Договором.
Подання ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» при проведенні торгів найменшої цінової пропозиції, яка суттєво менша від очікуваної вартості та пропозиції іншого учасника та одразу ж після укладення договору ініціювання укладення додаткових угод з більшою ціною за товар порушує основні принципи, що передбачені ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; запобігання корупційним діям і зловживанням.
ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» з метою одержати перемогу у відкритих торгах занизило пропоновану ціну за електричну енергію, а після укладення Договору збільшило ціни шляхом укладення додаткових угод.
При розгляді справи судом встановлено, що КНП СОР «Обласна дитяча клінічна лікарня» мало беззаперечне право на отримання електричної енергії по ціні, визначеній в укладеному Сторонами Договорі, разом з цим, підписало спірні додаткові угоди, внаслідок чого ціна збільшилася більше ніж на 10%.
Вказане вище призвело до того, що держава втратила можливість отримати електричну енергію за ціною, визначеною в Договорі (в редакції Додаткової угоди № 1 від 21.04.2021 до Договору) та була змушена оплачувати електричну енергію за необґрунтовано вищою ціною.
У постанові Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 зазначено, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення більш як на 45 % шляхом так званого «каскадного» укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця.
Верховний Суд звернув увагу, що передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону України «Про державні закупівлі» нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Верховний Суд вважає, що обмеження 10 % застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначену в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).
Тендер проводиться не лише для того, щоб закупівля була проведена на максимально вигідних для держави умовах, але й для того, щоб забезпечити однакову можливість всім суб`єктам господарювання продавати свої товари, роботи чи послуги державі.
Коливання ціни товару на ринку кожного разу при укладенні спірних додаткових угод Сторонами Договору жодним чином не обґрунтовано та документально не підтверджено, у зв`язку з чим, не дотримано вимоги ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».
Враховуючи наведене, перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення Договору про постачання електричної енергії споживачу від 26.01.2021 № 02/0121 з однією ціною та її подальше підвищення шляхом укладення додаткових угод №2-№11 до спірного Договору є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку ТОВ «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК».
Відповідна правова позиція щодо незаконності укладення додаткових угод за відсутності коливання цін на ринку викладена в постановах Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 913/166/19, від 16.04.2019 у справі № 915/346/18, від 23.01.2020 у справі № 907/788/18, від 21.03.2019 у справі № 912/898/18, від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18 та від 25.06.2019 у справі № 913/308/18.
Згідно зі ст. 204 ЦК України, правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Відповідно до ч. 1 ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Статтею 215 ЦК України встановлено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.
Відповідно до вимог ст. 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.
Згідно постанови Пленуму Вищого господарського суду України «Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними» № 11 від 29.05.2013, правочин може бути визнаний недійсним з підстав, передбачених законом.
Враховуючи вищевикладене, оскільки Сторонами всупереч інтересів держави без належного підтвердження підстав, в порушення вимог ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та положень укладеного Договору про постачання електричної енергії споживачу від 26.01.2021 № 02/0121, було укладено додаткові угоди, якими збільшено ціну за одиницю товару, що не відповідає вимогам тендерної документації та очікуванням замовника щодо економного витрачання бюджетних коштів, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог про визнання недійсними додаткових угод №2 від 14.07.2021, №3 від 30.08.2021, №4 від 20.09.2021, №5 від 25.10.2021, №6 від 28.10.2021, №7 від 03.11.2021, №8 від 09.11.2021, №9 від 24.11.2021, №10 від 30.11.2021, №11 від 01.12.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу від 26.01.2021 № 02/0121.
У разі недійсності правочину, кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Відповідно до пунктів 5, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», вимога про застосування наслідків недійсності правочину може бути заявлена як одночасно з вимогою про визнання оспорюваного правочину недійсним, так і у вигляді самостійної вимоги в разі нікчемності правочину та наявності рішення суду про визнання правочину недійсним, а виконання чи невиконання сторонами зобов`язань, які виникли з правочину, має значення лише для визначення наслідків його недійсності, а не для визнання правочину недійсним.
Способом захисту порушеного права відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України є, зокрема, відновлення становища, яке існувало до порушення, шляхом застосування наслідків недійсності правочинів у вигляді реституції.
При цьому договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них судом положень ст. 1212 Цивільного кодексу України (відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 03.06.2015 №6-100цс15, постановах Верховного Суду України від 25.02.2015 № 3-11гс15 та від 24.09.2014 №6-122цс14, постанові ОП КГС Верховного Суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19).
Статтею 669 Цивільного кодексу України визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні.
Відповідно до ч. 1 ст. 670 Цивільного кодексу України, якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.
Аналогічна правова позиція відображена у постанові Верховного Суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19.
Суд установив, що збільшення ціни, внаслідок укладення оспорюваних додаткових угод спричинило переплату бюджетних коштів в сумі 347 194 грн 69 коп., що становить різницю між фактично сплаченою сумою та сумою, яка мала бути сплачена без зміни ціни за оспорюваними додатковими угодами.
Таким чином, грошові кошти в сумі 347 194 грн 69 коп. безпідставно одержані Товариством з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» та підлягають поверненню Управлінню охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації, на підставі ст. 670 Цивільного кодексу України.
Згідно з частинами першою, третьою статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Відповідно до частини першої статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з частиною першою, третьою статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною першою статті 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
У відповідності до статті 78 ГПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (стаття 79 ГПК України).
Зазначені вище норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 ГПК України.
Згідно з ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити, що Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України»).
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що Прокурором доведено належними та допустимими доказами всі обставини, на які він посилався, як на підставу позову, в зв`язку з чим суд визнає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі з підстав, наведених вище.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується наступним.
Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору покладаються на Відповідача 1, шляхом стягнення на користь Сумської обласної прокуратури.
Керуючись ст. ст. 2, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:
1. Позов задовольнити повністю.
2. Визнати недійсною Додаткову угоду №2 від 14.07.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК».
3. Визнати недійсною Додаткову угоду №3 від 30.08.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК».
4. Визнати недійсною Додаткову угоду №4 від 20.09.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК».
5. Визнати недійсною Додаткову угоду №5 від 25.10.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК».
6. Визнати недійсною Додаткову угоду №6 від 28.10.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК».
7. Визнати недійсною Додаткову угоду №7 від 03.11.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК».
8. Визнати недійсною Додаткову угоду №8 від 09.11.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК».
9. Визнати недійсною Додаткову угоду №9 від 24.11.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК».
10. Визнати недійсною Додаткову угоду №10 від 30.11.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК».
11. Визнати недійсною Додаткову угоду №11 від 01.12.2021 до Договору про постачання електричної енергії споживачу №02/0121 від 26.01.2021, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством Сумської обласної ради «Обласна дитяча клінічна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК».
12. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» (проспект Науки, буд. 30-А, офіс 155, м. Київ, 03028, код ЄДРПОУ 43231381) на користь Управління охорони здоров`я Сумської обласної державної адміністрації (Сумської обласної військової адміністрації) (вул. Шишкарівська, 9, м. Суми, 40030, код ЄДРПОУ 02013142) 347 194 (триста сорок сім тисяч сто дев`яносто чотири) грн 69 коп. безпідставно сплачених коштів.
13. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «СІСТЕМ ЕЛЕКТРІК» (проспект Науки, буд. 30-А, офіс 155, м. Київ, 03028, код ЄДРПОУ 43231381) на користь Сумської обласної прокуратури (№UA598201720343120001000002983 в ДКСУ м. Київ, МФО 820172, код ЄДРПОУ 03527891) 30 812 (тридцять тисяч вісімсот дванадцять) грн 74 коп. судового збору, сплаченого за пред`явлення позовної заяви до суду.
14. Видати накази після набрання рішенням законної сили.
Згідно зі ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 261 цього Кодексу.

Суд звертає увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 6 ГПК України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Повний текст рішення складено та підписано суддею 13.05.2026.

Суддя	С.В. Заєць