ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/12855/24	
Головуючий в 1 інстанції: Хом`якова В.В.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду 
у складі: головуючої судді – Шевчук О.А.,
суддів: Бойка А.В., Єщенка О.В.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Південного офісу Держаудитслужби на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2025 року у справі за адміністративним позовом Комунального некомерційного підприємства "ДИТЯЧА МІСЬКА ПОЛІКЛІНІКА №6" Одеської міської ради до Південного офісу Держаудитслужби, за участю у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Апофарм" про визнання протиправним та скасування висновку, - 
ВСТАНОВИЛА:
У квітні 2024 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача, в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі від 16.04.2024 року №UA-2024-03-05-004016-a.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2025 року задоволено позов комунального некомерційного підприємства "ДИТЯЧА МІСЬКА ПОЛІКЛІНІКА № 6" Одеської міської ради. Визнано протиправним та скасовано висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі від 16.04.2024 року №UA-2024-03-05-004016-a. Стягнуто з Південного офісу Держаудитслужби на користь комунального некомерційного підприємства "ДИТЯЧА МІСЬКА ПОЛІКЛІНІКА № 6" Одеської міської ради 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн. витрат по сплаті судового збору.
Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду першої інстанції фактичним обставинам справи, порушенням судом норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Доводами апеляційної скарги зазначено, що не надання у складі тендерної пропозиції учасника ТОВ «Апофарм» документів (накази, штатний розпис тощо), що підтверджують статус працівників на підприємстві, які зазначені у довідці від 11.03.2024 № 04/11032024 та будуть залучені до постачання товарів, зокрема: на завідувача аптечного закладу Великоцьку Н.В. та на водія ОСОБА_1 не відноситься до формальних помилок, перелік яких передбачено пунктом 1 Розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» ТД. Апелянт зазначає, що законодавець встановив можливість проведення органами державного фінансового контролю моніторингу процедур закупівель, у тому числі, коли договори про закупівлю, укладені за результатами проведених замовникам процедур закупівель, знаходяться вже на стадії виконання сторонами та до кінцевого виконання сторонами своїх зобов`язань. Водночас не завжди органи державного фінансового контролю мають можливість охопити усі процедури закупівель замовників на стадії проведення процедур закупівель до укладання договору. Вказує, що у таких випадках, у разі виявлення органами державного фінансового контролю порушень замовниками законодавства у сфері закупівель єдиним можливим та співмірним у часі зобов`язанням щодо усунення виявлених порушень може бути лише зобов`язання щодо розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України. Апелянт зазначає, що складення Південним офісом Держаудитслужби висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, який доводить до відома Замовника результат проведеного аналізу дотримання ним законодавства у сфері публічних закупівель, не спричиняє негативних наслідків для позивача.
У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. 
Згідно з ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що Південним офісом Держаудитслужби в межах визначених законодавством повноважень відповідно до вимог статті 8 Закону № 922, статей 2, 5 Закону №2939, підпункту 2 пункту 4 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, що затверджено наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23, на підставі наказу Південного офісу Держаудитслужби від 01.04.2024 № 74 здійснено моніторинг відкритих торгів Комунального некомерційного підприємства "Дитяча міська поліклініка № 6" Одеської міської ради за предметом: ДК 021:2015: 33600000-6 - Фармацевтична продукція МНН: Papillomavirus (human types 6, 11, 16, 18), яку проведено Комунальним некомерційним підприємством "Дитяча міська поліклініка № 6" Одеської міської ради, очікуваною вартістю 7000000 грн. з ПДВ (інформація про закупівлю оприлюднена за номером Ш: UА-2024-03-05-004016-а). 
Підставою для прийняття рішення про початок моніторингу були виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. 
За результатами моніторингу процедури закупівлі складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за номером UА-2024-03-05-004016-а від 16.04.2024 (далі - висновок), який оприлюднено в електронній системі закупівель 16.04.2024 відповідно до норм частини шостої статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі".
Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації (далі - ТД) вимогам Закону України "Про публічні закупівлі" (далі - Закон) з урахуванням особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (із змінами) (далі - Особливості), надання роз`яснень на звернення щодо ТД, розгляду тендерної пропозиції, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, яке є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі.
Відповідно до вказаного висновку, відповідач виявив певні порушення, допущені позивачем, та зобов`язав позивача їх усунути. У висновку зазначено, що відповідно до абзацу 1 пункту 14 Особливостей закупівля здійснюється замовником на підставі наявної потреби або у разі планової потреби наступного року (планових потреб наступних періодів). Запланована закупівля, незалежно від її вартості, включається до річного плану закупівель замовника відповідно до статті 4 Закону. Водночас відповідно до вимог пункту 4 частини 2 статті 4 Закону у річному плані повинна міститися інформація щодо коду економічної класифікації видатків бюджету (для бюджетних коштів). 
В оприлюдненому Замовником річному плані закупівель за номером ID: UA-P-2024-03-05-003967-a зазначено, що розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість предмета закупівлі: 7000000 грн. при цьому, джерелом фінансування закупівлі є місцевий бюджет: 7000000 грн. Проте на порушення вимог абзацу 1 пункту 14 Особливостей та пункту 4 частини 2 статті 4 Закону у річному плані закупівель за номером : UA-P-2024-03-05-003967-a відсутня інформація щодо коду економічної класифікації видатків бюджету.
За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції встановлено, що у пункті 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД Замовником визначено, що на підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію щодо наявності в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати наступні документи: довідку у довільній формі, що містить інформацію про працівників, які будуть залучатися до постачання товарів. Учасник відповідає кваліфікаційному критерію, якщо надає довідку з усією інформацією, що вимагає замовник, в якій підтверджує наявність працівників, які будуть залучатися до постачання товару та документи, що підтверджують статус таких працівників на підприємстві, накази, штатний розпис тощо. Учасник ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції надав довідку від 11.03.2024 № 04/11032024, в якій повідомляє про наявність 7 (семи) працівників, які будуть залучатися до постачання товарів, а саме: генерального директора ОСОБА_2 , виконавчого директора ОСОБА_3 , завідувача аптечного закладу Великоцької Н.В., провізора, уповноваженої особи Жук І.В., комплектувальника товарів Гоцацюк О.В., бухгалтера Яковина І.П. та водія ОСОБА_1 . Також учасник ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції на підтвердження статусу таких працівників на підприємстві, надав накази про прийом на роботу працівників. Проте учасником ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції не надано документи (накази, штатний розпис тощо), що підтверджують статус працівників на підприємстві, які зазначені довідці від 11.03.2024 № 04/11032024 та будуть залучені до постачання товарів, зокрема: на завідувача аптечного закладу Великоцьку Н.В. та на водія ОСОБА_1 , що не відповідає вимогам пункту 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД. На запит Південного офісу Держаудитслужби від 04.04.2024 щодо обґрунтування рішення Замовника в частині відповідності тендерної пропозиції учасника ТОВ "Апофарм" вимогам пункту 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД, Замовник 09.04.2024 оприлюднив в електронній системі закупівель пояснення, що не спростовує факту встановленої невідповідності тендерної пропозиції вимогам ТД Замовника та не обґрунтовує рішення Замовника, оскільки Замовник у пункті 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД вимагав надання довідки, в якій учасник підтверджує наявність працівників, які будуть залучатися до постачання товару та документи, що підтверджують статус таких працівників на підприємстві (накази, штатний розпис тощо).
Крім того, відповідно до підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД учасники процедури закупівлі подають тендерні пропозиції у формі електронного документа чи скан-копій через електронну систему закупівель. Тендерна пропозиція учасника має відповідати ряду вимог, зокрема: документи мають бути чіткими та розбірливими для читання. У підпункті 2 пункту 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД Замовником визначено перелік іншої інформації, яку необхідно надати учаснику у складі тендерної пропозиції, а саме: копію документу (ів), що підтверджує повноваження особи, яка підписує тендерну пропозицію та/або уповноважена на підписання договору про закупівлю (виписка з протоколу засновників або копія протоколу засновників, або наказ про призначення, або довіреність або доручення або інший документ, що підтверджує повноваження посадової особи учасника на підписання документів) статут із змінами (в разі їх наявності) або іншого установчого документу.
Учасник ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції надав: протокол загальних зборів Засновників ТОВ "Апофарм" від 25.12.2014 № 1, наказ від 26.12.2014 № 1, статут, який затверджений протоколом загальних зборів Засновників ТОВ "Апофарм" від 12.12.2019 №12/12, лист від 11.03.2024 № 06/11032024 про код доступу до статуту. Проте учасником ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції завантажено статут з неякісним зображенням сторінок (відсутні окремі пункти статуту) та відповідно статут не є чітким та розбірливим для читання, що не відповідає вимогам підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД та підпункту 2 пункту 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД.
На запит Південного офісу Держаудитслужби від 04.04.2024 щодо обґрунтування рішення Замовника в частині відповідності тендерної пропозиції учасника ТОВ "Апофарм" вимогам підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД та підпункту 2 пункту 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД, Замовник 09.04.2024 оприлюднив в електронній системі закупівель пояснення, в якому зазначив, що статут учасника вимагався у тендерній документації для перевірки правомочності на укладення договору про закупівлю та підписання пропозиції. Ця інформація розміщена у статті 11 статуту учасника та містить інформацію, що виконавчий орган Товариства це генеральний та виконавчий директор. Тобто, Замовник перевірив інформацію, надану учасником, що ОСОБА_3 - виконавчий директор, має право підписання цінової пропозиції та договору за результатами цієї закупівлі. Крім того учасником закупівлі надана довідка, що доступ до статуту знаходиться на порталі електронних сервісів Мінюсту за посиланням: https://online.minjust.gov.ua/freesearch:434146202070. Проте надане Замовником пояснення не спростовує факту встановленої невідповідності тендерної пропозиції вимогам ТД Замовника та не обґрунтовує рішення Замовника, оскільки учасником ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції завантажено статут, який є не чітким та розбірливим для читання, а код доступу до статуту, що зазначений у листі від 11.03.2024 № 06/11032024 не відображає статут на порталі електронних сервісів Мінюсту за посиланням: https:// online.minjust.gov.ua/freesearch:434146202070. Отже, на порушення вимог абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі ТОВ "Апофарм" як таку, що не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.
За результатами аналізу питання відображення закупівлі у річному плані встановлено порушення вимог абзацу 1 пункту 14 Особливостей та пункту 4 частини 2 статті 4 Закону. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції встановлено порушення вимог абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", Південний офіс Держаудитслужби зобов`язава здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи висновок протиправним, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.
Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що в даному випадку встановлені відповідачем в ході моніторингу процедури закупівлі порушення є формальними та такими, що не свідчить про вчинення позивачем дій, пов`язаних з не забезпеченням прозорого здійснення закупівель, сприяння проявам корупції чи порушенню добросовісної конкуренції. У зв`язку з чим суд першої інстанції дійшов висновку, що виявлені формальні помилки, за умови відсутності інших порушень, не можуть бути обґрунтованою підставою для такого висновку як необхідність розірвання укладеного договору. 
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Державна аудиторська служба України, відповідно до ст. 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст. 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі".
Згідно ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Відповідно до ст. 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 р. № 43 затверджене Положення про Державну аудиторську службу України, яка є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (надалі – Положення № 43 у редакції від 13.07.2021, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Згідно пункту 3 Положення №43, основними завданнями Держаудитслужби є:
1) реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю;
2-1) внесення на розгляд Міністра фінансів пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у сфері державного фінансового контролю;
3) здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів;
4) надання у передбачених законом випадках адміністративних послуг.
Відповідно до пп. 3 п. 4 Положення № 43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 6 Положення №43 передбачено, що Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право в установленому порядку, зокрема пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; у разі виявлення збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір в установленому законодавством порядку.
Згідно з пп. 9 п. 4 Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.
Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (п. 7 Положення).
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює Закон України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922-VIII).
Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
За визначенням статті 1 Закону України “Про публічні закупівлі”, публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом; замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону; Уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель; учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі; переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі; тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації; моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно з ч.1 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України “Про публічні закупівлі”, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно з ч.6 ст.8 зазначеного Закону за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Як передбачено ч. 7 ст. 8 Закону України “Про публічні закупівлі”, у висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Відповідно до ч. 8 ст. 8 Закону України “Про публічні закупівлі”, замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Згідно з ч.9, ч. 10, ч.11 ст. 8 Закону України “Про публічні закупівлі”, у разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.
Відповідно до п.6 ч.1 ст.1 Закону №922-VIII договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Відповідно до ст. 13 Закону №922-VIII закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.
Згідно з п.1 ч. 1 ст. 31 Закону № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: учасник процедури закупівлі:
не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;
не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;
зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;
не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;
не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;
не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;
визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону.
Згідно з ч.6 ст.33 Закону № 922-VIII замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів.
Частиною 1 ст.41 Закону №922-VIII визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням 
Відповідно до п.2 ч.5 ст.41 Закону №922-VIII істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.
При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.
Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.
Згідно п. 3-7 розділу X ЗУ «Про публічні закупівлі» установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року № 1178 затверджені Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості, в редакції чинній на час процедури закупівлі), які встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі" (далі замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі – Особливості №1178).
Згідно п.3 Особливостей №1178, Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Відповідно до абз.1 п.14 Особливостей №1178 закупівля відповідно до цих особливостей здійснюється замовником на підставі наявної потреби або у разі планової потреби наступного року (планових потреб наступних періодів). Запланована закупівля, незалежно від її вартості, включається до річного плану закупівель замовника відповідно до статті 4 Закону.
Відповідно до п. 17 Особливостей №1178 договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону, та цих особливостей.
Переможець процедури закупівлі під час укладення договору про закупівлю повинен надати відповідну інформацію про право підписання договору про закупівлю.
Забороняється укладення договорів про закупівлю, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення відкритих торгів/використання електронного каталогу, крім випадків, передбачених цими особливостями.
Згідно з абз.1 п.28 Особливостей №1178тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.
Згідно пп. 2 п. 44 Особливостей № 1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.
Відповідно до вимог ч.2 ст.4 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено наступне: "У річному плані повинна міститися така інформація: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) розмір бюджетного призначення та/або очікувана вартість предмета закупівлі; 4) код економічної класифікації видатків бюджету (для бюджетних коштів); 5) вид закупівлі та орієнтовний початок проведення…" 
Згідно ч.1 ст.8 Бюджетний кодекс України: "Бюджетна класифікація використовується для складання і виконання державного та місцевих бюджетів, звітування про їх виконання, здійснення контролю за фінансовою діяльністю органів державної влади, органів влади автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших розпорядників бюджетних коштів, проведення фінансового аналізу в розрізі доходів, організаційних, функціональних та економічних категорій видатків, кредитування, фінансування і боргу, а також для забезпечення загальнодержавної і міжнародної порівнянності бюджетних показників. Бюджетна класифікація є обов`язковою для застосування всіма учасниками бюджетного процесу в межах бюджетних повноважень."
Як передбачено п.п.1.1, 1.2 Інструкції щодо застосування економічної класифікації видатків бюджету, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 12.03.2012 року №333, економічна класифікація видатків бюджету призначена для розмежування видатків бюджетних установ та одержувачів бюджетних коштів за економічними характеристиками операцій, які здійснюються відповідно до функцій держави та місцевого самоврядування. Економічна класифікація видатків бюджету забезпечує єдиний підхід до всіх учасників бюджетного процесу з точки зору виконання бюджету. Видатки на проведення публічних закупівель здійснюються за відповідними кодами економічної класифікації видатків бюджету залежно від економічної суті платежу.
Позивач не заперечує, що у річному плані закупівель відсутня інформація щодо коду економічної класифікації видатків бюджету. 
Разом з тим, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відсутність коду економічної класифікації видатків бюджету не впливає на дотримання основних принципів здійснення закупівель. Коли під час моніторингу виявляються якісь недоліки, які в дійсності не призвели до порушення основних принципів здійснення закупівель, такі порушення вважаються суто формальними, тобто такими, що не мають призводити до скасування тендеру, чи до вимог про розірвання договорів. Наслідками таких, формальних порушень, є виключно попередження щодо недопустимості їх повторення у майбутньому. 
Апелянтом не доведено, що відсутність у Плані закупівель "коду економічної класифікації видатків бюджету" призвело до не забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, не створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, не запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитку добросовісної конкуренції.
У пункті 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД Замовником визначено, що на підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію щодо наявності в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати наступні документи: довідку у довільній формі, що містить інформацію про працівників, які будуть залучатися до постачання товарів. Учасник відповідає кваліфікаційному критерію, якщо надає довідку з усією інформацією, що вимагає замовник, в якій підтверджує наявність працівників, які будуть залучатися до постачання товару та документи, що підтверджують статус таких працівників на підприємстві, накази, штатний розпис тощо.
Сторони не заперечують, що учасник ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції надав довідку від 11.03.2024 № 04/11032024, в якій повідомив про наявність 7 (семи) працівників, які будуть залучатися до постачання товарів, а саме: генерального директора ОСОБА_2 , виконавчого директора Мороз В.А., завідувача аптечного закладу Великоцької Н.В., провізора, уповноваженої особи Жук І.В., комплектувальника товарів Гоцацюк О.В., бухгалтера Яковина Ї.П. та водія ОСОБА_1 , надав накази про прийом на роботу працівників.
Також сторони не заперечують, що ТОВ "Апофарм" припустився помилок у ініціалах вказаних працівників. Згідно наказу від 13.01.2020 № 19-к прізвище та ім`я по батькові завідувача аптечного складу - ОСОБА_4 , тоді як у довідці вказано ОСОБА_5 . Щодо водія, в копії наказу від 31.10.2022 року № 42-к, наданої учасником зазначено - ОСОБА_6 , а у довідці вказано ОСОБА_1 .
Про вказану помилку позивач повідомив відповідача на запит від 04.04.2024.
Зазначені помилки в ініціалах вказаних працівників відповідачем було оцінено як ненадання документів, що підтверджують статус працівників на підприємстві, та є порушенням пункту 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД.
Наказом Мінекономіки від 15.04.2020 № 710 затверджено Перелік формальних помилок (далі- Перелік № 710).
Відповідно до п.2 Переліку №710 помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі.
Таким чином, колегія суддів вважає вірним виновок суду першої інстанції, що зазначені помилки підпадають під визначення формальні описки/помилки, перелік яких затверджений наказом Мінекономіки від 15.04.2020 № 710 "Про затвердження Переліку формальних помилок".
Частиною 3 статті 22 Закону № 922 встановлено, що тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. Головне при цьому має бути враховано, що тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, що обумовлено частиною 4 даної статті Закону. З боку позивача ніяким чином не допущено обмеження конкуренції та не призвело до дискримінації учасників. Виявлені відповідачем помилки у ініціалах двох працівників повністю підпадають під наведені вище визначення формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не може призводити до відхилення їх пропозицій, та з огляду на те, що у Висновку не встановлено, що помилки у ініціалах двох працівників якимось чином обмежили конкуренцію та призвели до дискримінації інших учасників, то на думку суду, оскаржений Висновок у цій частині є необгрунтованим та таким, що підлягає скасуванню. Замовник у пункті 1 Таблиці Розділу 1 Додатка 1 до ТД вимагав надання довідки, в якій учасник підтверджує наявність працівників, які будуть залучатися до постачання товару та документи, що підтверджують статус таких працівників на підприємстві (накази, штатний розпис тощо).
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД учасники процедури закупівлі подають тендерні пропозиції у формі електронного документа чи скан-копій через електронну систему закупівель. Тендерна пропозиція учасника має відповідати ряду вимог, зокрема: документи мають бути чіткими та розбірливими для читання. У пункті 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД Замовником визначено перелік іншої інформації, яку необхідно надати учаснику у складі тендерної пропозиції, а саме: 
1. Копію документу (ів), що підтверджує повноваження особи, яка підписує тендерну пропозицію та/або уповноважена на підписання договору про закупівлю: 
- виписка з протоколу засновників або копія протоколу засновників, або
- наказ про призначення, або 
- довіреність або доручення 
- або інший документ, що підтверджує повноваження посадової особи учасника на підписання документів) 
2. Статут із змінами (в разі їх наявності) або іншого установчого документу.
Учасник ТОВ "Апофарм" у складі тендерної пропозиції надав: статут, який затверджений протоколом загальних зборів Засновників ТОВ "Апофарм" від 12.12.2019 №12/12, лист від 11.03.2024 № 06/11032024 про код доступу до статуту, Статут з неякісним зображенням сторінок (відсутні окремі пункти статуту) та відповідно не є чітким та розбірливим для читання, що не відповідає вимогам підпункту 1 пункту 1 Розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" ТД та підпункту 2 пункту 1 Таблиці Розділу 3 Додатка 1 до ТД.
Статут учасника вимагається у тендерній документації для перевірки правомочності на укладення договору про закупівлю та підписання пропозиції, оскільки така вимога міститься у розділі 3 "Інша інформація встановлена відповідно до законодавства (для УЧАСНИКІВ- юридичних осіб, фізичних осіб та фізичних осіб-підприємців), п. 1 з найменуванням "Правомочність на укладення договору про закупівлю та підписання пропозицій". 
Інформація, що виконавчий орган Товариства це генеральний та виконавчий директор розміщена у статті 11 Статуту учасника. 
Позивач стверджує, що перевірив інформацію, надану учасником, про те, що ОСОБА_3 , як виконавчий директор, має право підписання цінової пропозиції та договору за результатами цієї закупівлі. Також позивач посилається на те. що надані документи були достатньо "чіткі" та достатньо "розбірливі", уповноважена особа з боку позивача не виявила жодних порушень. Документи були подані в електронному вигляді та розглядались саме в електронному вигляді. 
Відповідачем у висновку не зазначено, що саме він не зміг прочитати, та які саме пункти статуту відповідач вважає такими, що відсутні у поданій електронній копії Статуту, тому посилання на не розбірливість є суто суб`єктивним фактором. Отже, у сукупності з іншими документами, які були надані у складі тендерної пропозиції на підтвердження повноважень особи, яка підписує тендерну пропозицію та/або уповноважена на підписання договору про закупівлю, позивач перевірив повноваження представника учасника.
Сам по собі факт суб`єктивного сприйняття відповідачем якості зображення електронної копії статуту не може свідчити про його нерозбірливість або невідповідність вимогам тендерної документації. За відсутності конкретизації положень, які нібито неможливо прочитати, а також за наявності підтвердженого факту перевірки позивачем змісту статуту і повноважень представника учасника, відповідні твердження відповідача мають характер припущень та не відповідають вимогам обґрунтованості й доказовості.
Надаючи оцінку визначеному у Висновку способу усунення Замовником порушень, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що за результатами моніторингу процедури закупівлі Південним офісом зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Колегія суддів зазначає, що законодавець встановив можливість проведення органами державного фінансового контролю моніторингу процедур закупівель, у тому числі, коли договори про закупівлю, укладені за результатами проведених замовникам процедур закупівель, знаходяться вже на стадії виконання сторонами та до кінцевого виконання сторонами своїх зобов`язань. При цьому, не завжди органи державного фінансового контролю мають можливість охопити усі процедури закупівель замовників на стадії проведення процедур закупівель до укладання договору. Тому, у таких випадках у разі виявлення органами державного фінансового контролю порушень замовниками законодавства у сфері закупівель єдиним можливим зобов`язанням щодо усунення виявлених порушень може бути лише зобов`язання щодо припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору. Таким чином, Південний офіс Держаудитслужби конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач. 
В даному випадку встановлені відповідачем в ході моніторингу процедури закупівлі порушення колегія суддів вважає формальними та такими, що не свідчать про вчинення позивачем дій, пов`язаних з не забезпеченням прозорого здійснення закупівель, сприяння проявам корупції чи порушенню добросовісної конкуренції. Виявлені формальні помилки, за умови відсутності інших порушень, не можуть бути обґрунтованою підставою для такого висновку як необхідність розірвання укладеного договору. 
Колегія суддів звертає увагу, що обраний Південним офісом Держаудитслужби захід усунення виявлених порушень у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням. 
Крім того, має враховуватися принцип співмірності наслідків такого заходу тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.
Водночас вимога відповідача про зобов`язання замовника вжити заходів щодо розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру, на думку колегії суддів, не спрямована на досягнення легітимної мети та не є співмірною з нею.
З огляду на вищезазначене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про задоволення позовних вимог.
Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції і зводяться до переоцінки встановлених судом обставин справи.
На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення Одеського окружного адміністративного суду ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається. 
Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Південного офісу Держаудитслужби – залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2025 року – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча суддя: О.А. Шевчук 

Суддя: А.В. Бойко 

Суддя: О.В. Єщенко