Справа № 296/6354/24
2/296/1424/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(ЗАОЧНЕ)
"16" червня 2026 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі:
головуючого судді Адамовича О.Й.,
за участю секретаря судового засідання Світко Т.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі за цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Пріма Ніна Василівна, ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:
Представник позивача – адвокат Галагуз Д.М. звернулася до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом в якому просить визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини за законом після смерті свого батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та встановити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк – два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Житомирі, починаючи з дня набрання рішенням законної сили.
В обґрунтування вимог зазначає, що з 2018 року позивач проживає та працює за кордоном, про смерть батька дізнався лише навесні 2024 року, у зв`язку з чим в шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Вказує, що саме через умисні дії відповідачки, яка не повідомила про смерть батька, був об`єктивно позбавлений можливості дізнатися про смерть батька взяти участь у його похованні та вирішити питання про вступ у спадщину. Просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, оскільки вважає причини його пропуску поважними.
Ухвалою від 22.07.2024 року суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі, постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначив підготовче засідання, а також суд постановив витребувати належним чином засвідчену копію спадкової справи №3/2023 заведеної до майна померлого ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Ухвалою від 21.05.2025 року суд постановив залучити до участі у справі у якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача – ОСОБА_3 .
Ухвалою від 16.09.2025 року суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду. 
Представник позивача – адвокат Галагуз Д.М. подала до суду заяву в якій просить справу розглядати без участі позивача та представника позивача, заявлені позовні вимоги підтримує та просить задовольнити, а також не заперечує щодо ухвалення заочного рішення суду. Також повідомила про неможливість явки в судове засідання свідка ОСОБА_5 , тому клопотання про його допит сторона позивача знімає (а.с.192).
Приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Пріма Ніна Василівна подала до суду заяву в якій просить справу розглядати без її участі (а.с.191)
Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належно, причини неявки суду не відомі.
Від відповідача відзив на позов до суду не надходив, копія належним чином завіреної ухвали про відкриття провадження, разом з судовою повісткою про виклик та копією позовної заяви з додатками судом направлялися за останнім відомим зареєстрованим місцем проживання відповідача.
Відповідача також повідомлено через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України.
У призначені судові засідання відповідач не з`явилася, причини неявки суду не відомі.
Враховуючи вищевикладене, у суду є підстави вважати, що відповідач належним чином повідомлена про порядок розгляду справи.
Згідно з ч.1 ст.174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи.
Як встановлено, ч. 8 ст.178 ЦПК України, у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст.ст.211, 280 ЦПК України суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторони.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.
Спадкування, яке здійснюється за заповітом або за законом, це перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст.ст.1216, 1217 ЦК України).
Відповідно до ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 в м.Житомирі Житомирської області помер ОСОБА_4 (а.с.10), після смерті якого відкрилась спадщина.
Родинні стосунки між померлим та позивачем, як батька й сина, підтверджуються копією свідоцтва про народження останнього (а.с.9).
За життя спадкодавець не розпорядився своїм майном, заповіти не склав.
З заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті свого батька позивач протягом встановленого ст.1270 ЦК України строку, який розпочався з 09.12.2022 та закінчився 09.06.2023, не звернувся.
Спадкова справа заведена приватним нотаріусом під №3/2023 14.01.2023 за заявою відповідача ОСОБА_6 (дружини спадкодавця), якою 27.07.2023 було отримано свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка на 1/2 частину житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.67) та 1/2 частку земельної ділянки загальною площею 0,1га., кадастровий номер: 1810136600:01:021:0081 (а.с.70).
З матеріалів справи також вбачається, що відповідач з 2016 року набула права власності на іншу 1/2 частину у праві власності на будинок, на підставі спадкового договору від 06.07.2016 року №1574. 
З 29.09.2023 року власником будинку АДРЕСА_2 є ОСОБА_3 згідно договору купівлі-продажу №2224 від 29.09.2023 року, що стверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.121). 
З матеріалів спадкової справи також вбачається, що 05.06.2024 року адвокат Галагуз Д.М., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до нотаріальної контори із заявою в якій просила видати свідоцтво про право на спадщину за законом (а.с.73).
Постановою від 10.06.2025 року приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Пріма Ніна Василівна відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після ОСОБА_4 не подавав і не проживав разом з спадкодавцем на день його смерті, що свідчить про те, що спадщину він не прийняв (а.с.78).
Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Для приватного права апріорі є притаманною така засада як розумність. Розумність характерна та властива як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і тлумачення процесуальних норм.
Правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.
Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Обставинами, на які посилається позивач, як на підставу для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини є його проживання за кордоном та незнання про факт смерті ОСОБА_4 через умисні дії відповідачки, яка за твердженнями позивача навмисно не повідомила про смерть батька позивача.
Факт перебування позивача за кордоном, що перешкодило йому звернутись до нотаріуса для прийняття спадщини, не знайшло свого підтвердження, оскільки позивач мав законну можливість подати заяву про прийняття спадщини через консульські установи України та/або надіслати поштою, а в екстрених випадках, коли існує ризик пропущення строку для прийняття спадщини, - направити нотаріусу за місцем відкриття спадщини електронне повідомлення (аналог телеграми), в якому вказати про прийняття спадщини.
Такі твердження позивача є формальними. 
Факт неповідомлення інформації відповідачкою про смерть ОСОБА_4 , що перешкодило позивачу звернутись до нотаріуса для прийняття спадщини, також не знайшов свого підтвердження, навіть припускаючи доведеність подібних тверджень, суд не має підстав зробити висновок, що саме ця обставина безумовно перешкодила йому як спадкоємцю вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Позивач був зобов`язаний самостійно дбати про свої спадкові права. 
Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до ст.51 Конституції України, ст.172 СК України, повнолітні діти зобов`язані піклуватися про своїх непрацездатних батьків, проявляти про них турботу та надавати їм допомогу.
Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.
Такі висновки містяться у постанові Верховного Суду України від 14.09.2016 у справі №6-1215цс16 та у постановах Верховного Суду від 18.01.2018 №198/476/16-ц, від 12.02.2018 №712/656/15-ц, від 06.06.2018 №592/9058/17-ц, від 11.07.2018 №381/4482/16-ц, від 20.09.2023 №638/16540/20.
У постанові №750/262/20 від 11.11.2020 Верховний Суд дійшов висновку, що не спілкування позивача зі спадкодавцем внаслідок неприязних відносини між ними, а також необізнаність спадкоємця про факт смерті батька не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.
Саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку.
Таким чином, необізнаність про смерть спадкодавця не є поважною причиною для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постановах від 04.11.2015 №6-1486цс15, від 30.01.2020 №487/2375/18, від 03.03.2021 №145/148/20, від 21.04.2022 №296/12109/18, від 27.06.2024 №545/480/21.
Поважними причинами пропуску строку є лише ті, що пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини. На це вказав Касаційний цивільний суд Верховного Суду у постанові від 26.03.2025 по справі 522/18483/21. Пасивна поведінка спадкоємця, який усвідомлює чи повинен усвідомлювати (на підставі своєї спорідненості із спадкодавцем) наявність у нього права на спадкування та відсутність об`єктивних доказів неможливості вчасного звернення до нотаріуса, виключає визнання причин пропуску строку поважними.
Безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2024 року у справі №686/5757/23).
Оскільки підстави, на які посилається позивач, з урахуванням зазначених норм права та релевантної практики Верховного Суду, не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд приходить висновку про відсутність підстав для задоволення його позовних вимог, а тому в задоволенні позову слід відмовити.
Розподіл судових витрат.
Зважаючи, що за наслідком розгляду справи у задоволенні позову відмовлено, судові витрати покладаються на позивача.
Керуючись статтями 76-81, 259, 263-265,280 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Пріма Ніна Василівна, ОСОБА_3 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Заочне рішення може бути оскаржено відповідачем шляхом подання до Корольовського районного суду м.Житомира заяви про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м.Житомира протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , адреса: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Третя особа: приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Пріма Ніна Василівна, адреса: м. Житомир, вул. В.Бердичівська, 27А.

Третя особа: ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП не відомий. 

Головуючий суддя О. Й. Адамович 

Дата складання повного тексту рішення: 26.06.26.