Справа № 211/2223/26
Провадження № 2/211/3434/26

Р і ш е н н я
і м е н е м У к р а ї н и

26 травня 2026 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді – Ткаченко С.В.,
за участю секретаря судового засідання – Бодрухіній Є.А.,
у відсутність учасників процесу,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до Дружківської міської військової адміністрації, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом та просить суд встановити їй додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 тривалістю 3 місяці, посилаючись на поважність пропуску строку. В обґрунтування позову зазначено, що після смерті батька відкрилась спадщина у виді домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Звернувшись до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва, отримав письмову відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Пропуск строку відбувся з поважних причин, оскільки до смерті батька вона фактично проживала у належному йому будинку, тому вважала, що автоматично прийняла спадщину, при цьому на території Донецької області спадкові реєстри не працювали. Внаслідок бойових дій на території Донецької області, вона змушена була виїхати з фактичного місця проживання, тому у зв`язку з браком коштів та необхідністю переїзду і облаштування на новому місці проживання, звернувши до нотаріуса із відповідною заявою виявила пропуск встановленого законом строку, тому з метою захисту спадкових прав, просить задовольнити заявлені вимоги.
Ухвалою суду від 13 березня 2026 року прийнято до розгляду позовну заяву, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 15 травня 2026 закрито підготовче провадження.
У судове засідання учасники справи не з`явилися.
Згідно прохальної частини тексту позовної заяви, позивач ОСОБА_1 просить розгляд справи проводити за її відсутності. 
Представник відповідача Дружківської міської військової адміністрації до суду не з`явився, відзив не поданий.
Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.
Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Як встановлено судом та підтверджується письмовими доказами, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , якому за життя на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 19 травня 2004 року належало домоволодіння та земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України).
Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
Позивач ОСОБА_1 , як спадкоємець першої черги за законом, звернулася до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, однак отримала письмове повідомлення Чернігівської районної державної нотаріальної контори від 22.01.2026 про залишення без руху її заяви у зв`язку з пропуском встановленого ст. 1270 ЦК України шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась, що підтверджується письмовими доказами.
Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.
Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі № 234/859/16-ц).
Указана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.
Подібний висновок викладений Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17 (провадження № 61-17764св20), від 13 квітня 2023 року у справі № 607/13549/21 (провадження № 61-562св23), від 27 квітня 2023 року у справі № 750/13008/21 (провадження № 61-11195св22).
У постанові від 27 квітня 2023 року у справі № 750/13008/21 (провадження № 61-11195св22) Верховний Суд зазначив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна передусім стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом згаданого шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
При цьому суд враховує також позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 25 січня 2023 року у справі № 676/47/21 (провадження № 61-8014св22) де зазначено, що правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину … а тому пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України і не підлягає застосуванню.
Крім того, суд також ураховує постанову Верховного Суду від 16 серпня 2023 року у справі №758/13293/18, де суд касаційної інстанції виснував, що незначний проміжок пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є достатніми правовими підставами для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).
Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
У зв`язку з викладеним, оскільки позивач пропустила встановлений законом строк подачі заяви з поважних причин, що підтверджується письмовими доказами на підтвердження факту проживання позивачки на час відкриття спадщини на території, де ведуться бойові дії, беручи до уваги незначний термін пропуску строку звернення позивачки до нотаріуса із відповідно заявою, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову.
Згідно частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачем вимога про відшкодування судових витрат не заявлялася, вони покладаються на позивача.
Керуючись ст. ст. 1261, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 13, 81, 141, 263, 265 ЦПК України,суд
УХВАЛИВ:
Задовольнити позов ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини – повністю.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ), додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 – три місяці з моменту набрання рішенням законної сили. 
Судові витрати покладено на позивача.
На рішення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя:	    	С. В. Ткаченко