ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2026 р. м. Чернівці Справа № 600/4846/24-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:
головуючого – судді Сіжук О.В.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Маядо» до Чернівецької митниці про визнання протиправним та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю “Маядо” звернулось в суд з позовом до Чернівецької митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів №UA408000/2024/000423/2 від 09.08.2024; №UA408000/2024/000424/2 від 09.08.2024; №UA408000/2024/000427/2 від 12.08.2024; №UA408000/2024/000446/2 від 02.09.2024; №UA408000/2024/000447/2 від 02.09.2024; №UA408000/2024/000463/2 від 09.09.2024; №UA408000/2024/000476/2 від 23.09.2024.
В обґрунтування позову вказує, що з метою митного оформлення товару ТОВ «Маядо» через свого представника було надано до Чернівецької митниці митні декларації. Проте, відповідачем було відмовлено в оформлені товару за заявленою митною вартістю в результаті чого, відповідачем прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів. Із указаними рішеннями позивач не погоджується, оскільки відповідачем не наведено аргументовані та конкретні доводи щодо наявності у поданих товариством документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність конкретних відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
Ухвалою судді Чернівецького окружного адміністративного суду прийнято позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України).
Відповідач, не погоджуючись з позовними вимогами, подав до суду відзив на позовну заяву в якому зазначив, що декларантом на вимогу митного органу не надані документи в повному обсязі, а в поданих документах містяться розбіжності та невідповідності, що впливають на правильність визначення митної вартості. 
Дослідивши наявні матеріали, всебічно та повно з`ясувавши всі обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.
Судом встановлено, що 19.05.2022 року між ТОВ «Маядо» (Покупець) та ADOPEN PLASTIK VE INSAAT SANAYI ANONIM SIRKETI (Пластикова і будівельна промислова анонімна компанія «АДОПЕН») (Турція, Анталія, Продавець) укладено контракт міжнародної поставки №13 (далі - Контракт).
За умовами Контракту №13 «Продавець продає, а Покупець купує Товар згідно інвойсів.» (п .1.1.).
Відповідно до пункту 4.1. Контракту №13 Ціна на Товар, що постачається, визначається сторонами в Доларах США. Ціна за одиницю Товару, що постачається, вказана в інвойсах до даного Контракту і являється незмінною.
Товар за Контрактом №13 - профіль ПВХ в асортименті; захисну плівку і плівку для ламінування для ПВХ профілів; фурнітуру віконну і дверну в асортименті; двері ПВХ а також аксесуари до них; покриття для підлоги, а також покриття для даху з ПВХ; сировину для виготовлення ПВХ профілів (суміші ПВХ (біла, коричнева, чорна, сіра, Soft чорна, Soft сіра)), а також компоненти для виготовлення даних сумішей (імпакт, титан діоксид, стабілізатор, крейда, ПВХ); технічну оснастку і обладнання для виготовлення ПВХ продукції, а також їх частини; різноманітну рекламну продукцію (на платній або безоплатній основі); на безоплатній основі техоснастку і фурнітуру, призначену для виробництва і продажу вікон, дверей і конструкцій з ПВХ та металопластикового профілю; інші зразки продукції.
Відповідно до пункту 3.1. Контракту №13 Кількість, асортимент, вартість Товару та базові умови поставки обумовлюються для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсах. Поставка Товару здійснюється частинами (партіями) згідно з міжнародними правилами тлумачення торгових термінів «Інкотермс 2010».
09.08.2024 ТОВ «Маядо» через свого представника ТОВ «Прованік Лоджистікс» надано Чернівецькій митниці електронну митну декларацію №24UA408020040101U3.
Для митного оформлення вказаного товару декларантом позивача було подано наступний пакет документів для митного оформлення ввезеного на територію України товару, а саме: пакувальний лист (Расkins list) б/н від 02.08.2024; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) Y12024000000693 від 02.08.2024; автотранспортна накладна (Road consignment note) А№002270 від 02.08.2024; сертифікат про походження товару (Certificate of orisin) В 1230155 від 05.08.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги 47 від 06.08.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару б/н від 06.08.2024; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) додаткова угода №2 від 06.10.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №13 від 19.05.2023; договір про надання послуг митного брокера 1605/22 від 16.05.2022; договір (контракт) про перевезення (заявка №17 до договору №26/04) від 30.07.2024.
За результатами розгляду митної декларації від 09.08.2024 №24UA408020040101U3 Чернівецькою митницею Державної митної служби прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA408000/2024/000423/2 від 09.08.2024, згідно з яким митним органом визначено митну вартість за резервним методом.
Підставою для коригування митної вартості товару в рішенні митний орган зазначає частину третю статті 53 МК України, зокрема, те, що документи, які підтверджують митну вартість містять розбіжності, а саме: 
- згідно з положеннями частини вісімнадцятої статті 58 МК України "При продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами: 1) вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну; 2) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 62 цього Кодексу; 3) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 63 цього Кодексу. В гр. 9а декларації митної вартості зазначено, що продавець та покупець пов`язані між собою. Дана інформація дає підстави вважати, що існуючий зв`язок між продавцем і покупцем може впливати на заявлену декларантом митну вартість, оскільки за результатами аналізу цінової інформації встановлено, що подібні товари інших імпортерів, не пов`язаних з продавцями цих товарів, оформлені за вищим рівнем митної вартості. Разом з тим, в гр. 9б декларації митної вартості зазначено, що взаємозалежність продавця та покупця на ціну товару не вплинула. Документальне підтвердження щодо впливу взаємозв`язку на ціну товару або заперечення цього факту відсутнє. Верховним Судом у постанові від 14.04.2021 у справі №820/4849/16 наголошено, що обов`язок доведення митної вартості товару лежить саме на платнику податків. Роз`яснень та документів з приводу порушеного питання митному органу не надано;
-товар постачається на умовах FCA TR ANTALYA. Згідно з умовами FCA продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці. При імпорті товарів в Україну на умовах FCA (франко перевізник) до витрат продавця входять: оплата навантажувальних робіт; внутрішні перевезення; експортне мито, митний збір, податки. При цьому а рахунку на оплату від 06.08.2024 №47 та довідці по транспортні витрати від 06.08.2024 №б/н зазначена вартість лише міжнародних транспортних послуг. Так, виникає питання щодо документального підтвердження включення всіх вище перелічених складових до митної вартості товару. Документів з цього приводу не надано.
Згідно частини другої, третьої, четвертої статті 53 МКУ та враховуючи положення пункту 1 частини п`ятої статті 54 МКУ, що позиціонується з положеннями статті 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ, декларанту запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.
На виконання вказаного, декларантом додатково подано лист з додатками ТОВ «Маядо» від 09.08.2024 №5:
1) Виписка з бухгалтерських та банківських документів покупця №13 від 01.06.2024; Виписки за рахунками за: 04.04.2024, 08.12.2023, 12.12.2023, 14.05.2024 та 29.05.2024; податкові накладні від 08.12.2023 №22, від 12.12.2023 №23, від 14.05.2024 №26, від 07.02.2024 №28, від 07.12.2023 №32, від 26.01.2024 №34 з квитанцією; видаткові накладні: від 22.01.2024 №20, від 07.02.2024 №51 та від 23.05.2024 №270 - не стосуються поставки даної партії товару;
2) Лист ADOPEN PLASTIK ve INSAAT SANAYI A.S. від 30.05.2024 б/н; Інвойс №Y012024000000032 від 12.01.2024; пакувальний лист від 12.01.2024; копія експортної декларації №24351900EX00006621 від 15.01.2024 - надані документи стосуються вартості операцій при продажу товарів у Лівію. Дані документи не можуть бути взяті до уваги митним органом у якості доказів у порядку, передбаченому ч.18 ст.58 МКУ;
3) копія митної декларації країни відправлення від 05.08.2024 №24341300EX00637491 - в гр.44 декларації зазначено документ E-Fatura від 05.08.2024 №24243160110886037175043, яка до оформлення не надана.
Однак, митним органом визначено, що додатково подані документи не спростовують вищезазначені розбіжності та невідповідності. Враховуючи вищезазначене, відповідно до частини шостої статті 54 МКУ заявлена митна вартість товару не може бути визнана митним органом.
09.08.2024 ТОВ «Маядо» через свого представника ТОВ «Прованік Лоджистікс» надано Чернівецькій митниці Держмитслужби електронну митну декларацію №24UA408020040105U0.
Для митного оформлення вказаного товару декларантом позивача було подано наступний пакет документів для митного оформлення ввезеного на територію України товару, а саме: пакувальний лист (Расkins list) б/н від 02.08.2024; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) Y12024000000692 від 02.08.2024; автотранспортна накладна (Road consignment note) А№002269 від 02.08.2024; сертифікат про походження товару (Certificate of orisin) В 1230154 від 02.08.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги 84 від 06.08.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару б/н від 06.08.2024; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) додаткова угода №2 від 06.10.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №13 від 19.05.2023; договір про надання послуг митного брокера 1605/22 від 16.05.2022; договір (контракт) про перевезення 02/06/23 від 02.06.2023; договір (контракт) про перевезення (заявка №7 до договору №02/06) від 31.07.2024.
За результатами розгляду митної декларації від 09.08.2024 №24UA408020040105U0 Чернівецькою митницею Державної митної служби прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA408000/2024/000424/2 від 09.08.2024, згідно з яким митним органом визначено митну вартість за резервним методом.
Підставою для коригування митної вартості товару в рішенні митний орган зазначає частину третю статті 53 МК України, зокрема те, що документи, які підтверджують митну вартість містять розбіжності, а саме: 
- згідно з положеннями частини вісімнадцятої статті 58 МК України "При продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами: 1) вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну; 2) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 62 цього Кодексу; 3) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 63 цього Кодексу. В гр. 9а декларації митної вартості зазначено, що продавець та покупець пов`язані між собою. Дана інформація дає підстави вважати, що існуючий зв`язок між продавцем і покупцем може впливати на заявлену декларантом митну вартість, оскільки за результатами аналізу цінової інформації встановлено, що подібні товари інших імпортерів, не пов`язаних з продавцями цих товарів, оформлені за вищим рівнем митної вартості. Разом з тим, в гр. 9б декларації митної вартості зазначено, що взаємозалежність продавця та покупця на ціну товару не вплинула. Документальне підтвердження щодо впливу взаємозв`язку на ціну товару або заперечення цього факту відсутнє. Верховним Судом у постанові від 14.04.2021 у справі №820/4849/16 наголошено, що обов`язок доведення митної вартості товару лежить саме на платнику податків. Роз`яснень та документів з приводу порушеного питання митному органу не надано;
- товар постачається на умовах FCA TR ANTALYA. Згідно з умовами FCA продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці. При імпорті товарів в Україну на умовах FCA (франко перевізник) до витрат продавця входять: оплата навантажувальних робіт; внутрішні перевезення; експортне мито, митний збір, податки. В рахунку на оплату від 06.08.2024 №84 та довідці про транспортні витрати від 06.08.2024 №б/н зазначена вартість лише міжнародних транспортних послуг. Так, виникає питання щодо документального підтвердження включення всіх вище перелічених складових до митної вартості товару. Документів з цього приводу не надано.
Згідно частини другої, третьої, четвертої статті 53 МКУ та враховуючи положення пункту 1 частини п`ятої статті 54 МКУ, що позиціонується з положеннями статті 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ, декларанту запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.
На виконання вказаного, декларантом додатково подано лист лист з додатками ТОВ «Маядо» від 09.08.2024 №5:
1) Виписка з бухгалтерських та банківських документів покупця №13 від 01.06.2024; Виписки за рахунками за: 04.04.2024, 08.12.2023,12.12.2023,14.05.2024 та 29.05.2024; податкові накладні від 08.12.2023 №22, від 12.12.2023 №23, від 14.05.2024 №26, від 07.02.2024 №28, від 07.12.2023 №32, від 26.01.2024 №34 з квитанцією; видаткові накладні: від 22.01.2024 №20, від 07.02.2024 №51 та від 23.05.2024 №270;
2) Лист ADOPEN PLASTIK ve INSAAT SANAYI A.S. від 30.05.2024 б/н; Інвойс №Y012024000000032 від 12.01.2024; пакувальний лист від 12.01.2024; копія експортної декларації №24351900EX00006621 від 15.01.2024 - надані документи стосуються вартості операцій при продажу товарів у Лівію.\;
3) копія митної декларації країни відправлення від 02.08.2024 №24341300EX00634323, в гр.44 декларації зазначено документ E-Fatura №24243160110886037163371/1.
Однак, митним органом визначено, що додатково подані документи не спростовують вищезазначені розбіжності та невідповідності. Враховуючи вищезазначене, відповідно до частини шостої статті 54 МКУ заявлена митна вартість товару не може бути визнана митним органом.
12.08.2024 ТОВ «Маядо» через свого представника ТОВ «Прованік Лоджистікс» надано Чернівецькій митниці електронну митну декларацію №24UA408020040502U1.
Для митного оформлення вказаного товару декларантом позивача було подано наступний пакет документів для митного оформлення ввезеного на територію України товару, а саме: пакувальний лист (Расkins list) б/н від 05.08.2024; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) Y12024000000704 від 05.08.2024; автотранспортна накладна (Road consignment note) А№002271 від 05.08.2024; сертифікат про походження товару (Certificate of orisin) В 1230156 від 06.08.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги 1577 від 05.08.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару 53 від 05.08.2024; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) додаткова угода №2 від 06.10.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №13 від 19.05.2023; договір про надання послуг митного брокера 1605/22 від 16.05.2022; договір (контракт) про перевезення 010622 від 01.06.2022; договір (контракт) про перевезення (заявка №226 до договору №0106) від 31.07.2024; декларація митної вартості.
За результатами розгляду митної декларації від 12.08.2024 №24UA408020040502U1 Чернівецькою митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA408000/2024/000427/2 від 12.08.2024, згідно з яким митним органом визначено митну вартість за резервним методом.
Підставою для коригування митної вартості товару в рішенні митний орган зазначає частину третю статті 53 МК України, зокрема, те, що документи, які підтверджують митну вартість містять розбіжності, а саме: 
- згідно з положеннями частини вісімнадцятої статті 58 МК України "При продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами: 1) вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну; 2) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 62 цього Кодексу; 3) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 63 цього Кодексу. В гр. 9а декларації митної вартості зазначено, що продавець та покупець пов`язані між собою. Дана інформація дає підстави вважати, що існуючий зв`язок між продавцем і покупцем може впливати на заявлену декларантом митну вартість, оскільки за результатами аналізу цінової інформації встановлено, що подібні товари інших імпортерів, не пов`язаних з продавцями цих товарів, оформлені за вищим рівнем митної вартості. Разом з тим, в гр. 9б декларації митної вартості зазначено, що взаємозалежність продавця та покупця на ціну товару не вплинула. Документальне підтвердження щодо впливу взаємозв`язку на ціну товару або заперечення цього факту відсутнє. Верховним Судом у постанові від 14.04.2021 у справі №820/4849/16 наголошено, що обов`язок доведення митної вартості товару лежить саме на платнику податків. Роз`яснень та документів з приводу порушеного питання митному органу не надано;
- товар постачається на умовах FCA TR ANTALYA. Згідно з умовами FCA продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці. При імпорті товарів в Україну на умовах FCA (франко перевізник) до витрат продавця входять: оплата навантажувальних робіт; внутрішні перевезення; експортне мито, митний збір, податки. В рахунку на оплату від 05.08.2024 №1577 та довідці про транспортні витрати від 05.08.2024 №53 зазначена вартість лише міжнародних транспортних послуг. Так, виникає питання щодо документального підтвердження включення всіх вище перелічених складових до митної вартості товару. Документів з цього приводу не надано.
Згідно частини другої, третьої, четвертої статті 53 МКУ та враховуючи положення пункту 1 частини п`ятої статті 54 МКУ, що позиціонується з положеннями статті 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ, декларанту запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.
На виконання вказаного, декларантом додатково подано лист з додатками ТОВ «Маядо» від 12.08.2024 №216:
1) Виписка з бухгалтерських та банківських документів покупця №13 від 01.06.2024; Виписки за рахунками за: 04.04.2024, 08.12.2023, 12.12.2023, 14.05.2024 та 29.05.2024; податкові накладні від 08.12.2023 №22, від 12.12.2023 №23, від 14.05.2024 №26, від 07.02.2024 №28, від 07.12.2023 №32, від 26.01.2024 №34 з квитанцією; видаткові накладні: від 22.01.2024 №20, від 07.02.2024 №51 та від 23.05.2024 №270;
2) Лист ADOPEN PLASTIK ve INSAAT SANAYI A.S. від 30.05.2024 б/н; Інвойс №Y012024000000032 від 12.01.2024; пакувальний лист від 12.01.2024; копія експортної декларації №24351900EX00006621 від 15.01.2024;
3) копія митної декларації країни відправлення від 06.08.2024 №24341300EX00640393.
Однак, митним органом визначено, що додатково подані документи не спростовують вищезазначені розбіжності та невідповідності. Враховуючи вищезазначене, відповідно до частини шостої статті 54 МКУ заявлена митна вартість товару не може бути визнана митним органом.
02.09.2024 ТОВ «Маядо» через свого представника ТОВ «Прованік Лоджистікс» надано Чернівецькій митниці Держмитслужби електронну митну декларацію №24UA408020043944U8.
Для митного оформлення вказаного товару декларантом позивача було подано наступний пакет документів для митного оформлення ввезеного на територію України товару, а саме: пакувальний лист (Расkins list) б/н від 26.08.2024; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) Y12024000000092 від 26.08.2024; автотранспортна накладна (Road consignment note) А№002282 від 26.08.2024; сертифікат про походження товару (Certificate of orisin) В 1230167 від 27.08.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги 52 від 28.08.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару б/н від 28.08.2024; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) додаткова угода №2 від 06.10.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №13 від 19.05.2023; договір про надання послуг митного брокера 1605/22 від 16.05.2022; договір (контракт) про перевезення 26/04/23 від 26.04.2023; договір (контракт) про перевезення (заявка №18 до договору №26/04) від 23.08.2024.
За результатами розгляду митної декларації від 02.09.2024 №24UA408020043944U8 Чернівецькою митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA408000/2024/000446/2 від 02.09.2024 №UA408000/2024/000427/2 від 12.08.2024, згідно з яким митним органом визначено митну вартість за резервним методом.
Підставою для коригування митної вартості товару в рішенні митний орган зазначає частину третю статті 53 МК України, зокрема те, що документи, які підтверджують митну вартість містять розбіжності, а саме: 
- згідно з положеннями частини вісімнадцятої статті 58 МК України "При продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами: 1) вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну; 2) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 62 цього Кодексу; 3) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 63 цього Кодексу. В гр. 9а декларації митної вартості зазначено, що продавець та покупець пов`язані між собою. Дана інформація дає підстави вважати, що існуючий зв`язок між продавцем і покупцем може впливати на заявлену декларантом митну вартість, оскільки за результатами аналізу цінової інформації встановлено, що подібні товари інших імпортерів, не пов`язаних з продавцями цих товарів, оформлені за вищим рівнем митної вартості. Разом з тим, в гр. 9б декларації митної вартості зазначено, що взаємозалежність продавця та покупця на ціну товару не вплинула. Документальне підтвердження щодо впливу взаємозв`язку на ціну товару або заперечення цього факту відсутнє. Верховним Судом у постанові від 14.04.2021 у справі №820/4849/16 наголошено, що обов`язок доведення митної вартості товару лежить саме на платнику податків. Роз`яснень та документів з приводу порушеного питання митному органу не надано;
- товар постачається на умовах FCA TR ANTALYA. Згідно з умовами FCA продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці. При імпорті товарів в Україну на умовах FCA (франко перевізник) до витрат продавця входять: оплата навантажувальних робіт; внутрішні перевезення; експортне мито, митний збір, податки. В рахунку на оплату від 28.08.2024 №52 та довідці про транспортні витрати від 28.08.2024 б/н зазначена вартість лише міжнародних транспортних послуг. Так, виникає питання щодо документального підтвердження включення всіх вище перелічених складових до митної вартості товару. Документів з цього приводу не надано.
Згідно частини другої, третьої, четвертої статті 53 МКУ та враховуючи положення пункту 1 частини п`ятої статті 54 МКУ, що позиціонується з положеннями статті 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ, декларанту запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.
На виконання вказаного, декларантом додатково подано лист з додатками ТОВ «Маядо» від 02.09.2024 №6: 
1) Виписка з бухгалтерських та банківських документів покупця №13 від 01.06.2024; виписки за рахунками за: 04.04.2024, 08.12.2023,12.12.2023, 14.05.2024 та 29.05.2024; податкові накладні від 08.12.2023 №22, від 12.12.2023 №23, від 14.05.2024 №26, від 07.02.2024 №28, від 07.12.2023 №32, від 26.01.2024 №34 з квитанцією; видаткові накладні: від 22.01.2024 №20, від 07.02.2024 №51 та від 23.05.2024 №270;
2) Лист ADOPEN PLASTIK ve INSAAT SANAYI A.S. від 30.05.2024 б/н; Інвойс №Y012024000000032 від 12.01.2024; пакувальний лист від 12.01.2024; копія експортної декларації №24351900EX00006621 від 15.01.2024;
3) копія митної декларації країни відправлення від 27.08.2024 №24341300EX00700204, в гр.44 декларації зазначено E-Fatura від 27.08.2024 №24243160110886037538516.
Однак, митним органом визначено, що додатково подані документи не спростовують вищезазначені розбіжності та невідповідності. Враховуючи вищезазначене, відповідно до частини шостої статті 54 МКУ заявлена митна вартість товару не може бути визнана митним органом.
02.09.2024 ТОВ «Маядо» через свого представника ТОВ «Прованік Лоджистікс» надано Чернівецькій митниці електронну митну декларацію №24UA408020043958U9.
Для митного оформлення вказаного товару декларантом позивача було подано наступний пакет документів для митного оформлення ввезеного на територію України товару, а саме: пакувальний лист (Расkins list) б/н від 26.08.2024; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) Z012024050000088 від 26.08.2024; автотранспортна накладна (Road consignment note) А№002281 від 26.08.2024; сертифікат про походження товару (Certificate of orisin) В 1230166 від 27.08.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги 49 від 28.08.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару б/н від 28.08.2024; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) додаткова угода №2 від 06.10.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №13 від 19.05.2023; договір про надання послуг митного брокера 1605/22 від 16.05.2022; договір (контракт) про перевезення 31/03/23 від 31.03.2023; договір (контракт) про перевезення (заявка №19 до договору №31/03) від 23.08.2024.
За результатами розгляду митної декларації від 02.09.2024 №24UA408020043958U9 Чернівецькою митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA408000/2024/000447/2 від 02.09.2024, згідно з яким митним органом визначено митну вартість за резервним методом.
Підставою для коригування митної вартості товару в рішенні митний орган зазначає частину третю статті 53 МК України, зокрема те, що документи, які підтверджують митну вартість містять розбіжності, а саме: 
- згідно з положеннями частини вісімнадцятої статті 58 МК України "При продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами: 1) вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну; 2) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 62 цього Кодексу; 3) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 63 цього Кодексу. В гр. 9а декларації митної вартості зазначено, що продавець та покупець пов`язані між собою. Дана інформація дає підстави вважати, що існуючий зв`язок між продавцем і покупцем може впливати на заявлену декларантом митну вартість, оскільки за результатами аналізу цінової інформації встановлено, що подібні товари інших імпортерів, не пов`язаних з продавцями цих товарів, оформлені за вищим рівнем митної вартості. Разом з тим, в гр. 9б декларації митної вартості зазначено, що взаємозалежність продавця та покупця на ціну товару не вплинула. Документальне підтвердження щодо впливу взаємозв`язку на ціну товару або заперечення цього факту відсутнє. Верховним Судом у постанові від 14.04.2021 у справі №820/4849/16 наголошено, що обов`язок доведення митної вартості товару лежить саме на платнику податків. Роз`яснень та документів з приводу порушеного питання митному органу не надано;
- товар постачається на умовах FCA TR ANTALYA. Згідно з умовами FCA продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці. При імпорті товарів в Україну на умовах FCA (франко перевізник) до витрат продавця входять: оплата навантажувальних робіт; внутрішні перевезення; експортне мито, митний збір, податки. В рахунку на оплату від 28.08.2024 №49 та довідці про транспортні витрати від 28.08.2024 б/н зазначена вартість лише міжнародних транспортних послуг. Так, виникає питання щодо документального підтвердження включення всіх вище перелічених складових до митної вартості товару. Документів з цього приводу не надано.
Згідно частини другої, третьої, четвертої статті 53 МКУ та враховуючи положення пункту 1 частини п`ятої статті 54 МКУ, що позиціонується з положеннями статті 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ, декларанту запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.
На виконання вказаного, декларантом додатково подано лист з додатками ТОВ «Маядо» від 02.09.2024 №3:
1)Виписка з бухгалтерських та банківських документів покупця №13 від 01.06.2024; Виписки за рахунками за: 04.04.2024, 08.12.2023,12.12.2023, 14.05.2024 та 29.05.2024; податкові накладні від 08.12.2023 №22, від 12.12.2023 №23, від 14.05.2024 №26, від 07.02.2024 №28, від 07.12.2023 №32, від 26.01.2024 №34 з квитанцією; видаткові накладні: від 22.01.2024 №20, від 07.02.2024 №51 та від 23.05.2024 №270;
2) Лист ADOPEN PLASTIK ve INSAAT SANAYI A.S. від 30.05.2024 б/н; Інвойс №Y012024000000032 від 12.01.2024; пакувальний лист від 12.01.2024; копія експортної декларації №24351900EX00006621 від 15.01.2024;
3) копія митної декларації країни відправлення від 22.08.2024 №24341300EX00699594. 
Однак, митним органом визначено, що додатково подані документи не спростовують вищезазначені розбіжності та невідповідності. Враховуючи вищезазначене, відповідно до частини шостої статті 54 МКУ заявлена митна вартість товару не може бути визнана митним органом.
09.09.2024 ТОВ «Маядо» через свого представника ТОВ «Прованік Лоджистікс» надано Чернівецькій митниці митну декларацію №24UA408020045012U8.
Для митного оформлення вказаного товару декларантом позивача було подано наступний пакет документів для митного оформлення ввезеного на територію України товару, а саме: пакувальний лист (Расkins list) б/н від 02.09.2024; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) Y012024000000766 від 02.09.2024; автотранспортна накладна (Road consignment note) А№002285 від 02.09.2024; сертифікат про походження товару (Certificate of orisin) В 1530466 від 04.09.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги 100 від 30.08.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару 05-09/01 від 05.09.2024; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) додаткова угода №2 від 06.10.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №13 від 19.05.2023; договір про надання послуг митного брокера 1605/22 від 16.05.2022; договір (контракт) про перевезення б/н від 30.08.2024; договір (контракт) про перевезення (заявка №1 до договору б/н) від 30.08.2024. декларація митної вартості.
За результатами розгляду митної декларації від 09.09.2024 №24UA408020045012U8 Чернівецькою митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA408000/2024/000463/2 від 09.09.2024, згідно з яким митним органом визначено митну вартість за резервним методом.
Підставою для коригування митної вартості товару в рішенні митний орган зазначає частину третю статті 53 МК України, зокрема те, що документи, які підтверджують митну вартість містять розбіжності, а саме: 
- згідно з положеннями частини вісімнадцятої статті 58 МК України "При продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами: 1) вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну; 2) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 62 цього Кодексу; 3) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 63 цього Кодексу. В гр. 9а декларації митної вартості зазначено, що продавець та покупець пов`язані між собою. Дана інформація дає підстави вважати, що існуючий зв`язок між продавцем і покупцем може впливати на заявлену декларантом митну вартість, оскільки за результатами аналізу цінової інформації встановлено, що подібні товари інших імпортерів, не пов`язаних з продавцями цих товарів, оформлені за вищим рівнем митної вартості. Разом з тим, в гр. 9б декларації митної вартості зазначено, що взаємозалежність продавця та покупця на ціну товару не вплинула. Документальне підтвердження щодо впливу взаємозв`язку на ціну товару або заперечення цього факту відсутнє. Верховним Судом у постанові від 14.04.2021 у справі №820/4849/16 наголошено, що обов`язок доведення митної вартості товару лежить саме на платнику податків. Роз`яснень та документів з приводу порушеного питання митному органу не надано;
- товар постачається на умовах FCA TR ANTALYA. Згідно з умовами FCA продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці. При імпорті товарів в Україну на умовах FCA (франко перевізник) до витрат продавця входять: оплата навантажувальних робіт; внутрішні перевезення; експортне мито, митний збір, податки. В рахунку на оплату від 30.08.2024 №100 та довідці про транспортні витрати від 05.09.2024 №05-09/01 зазначена вартість лише міжнародних транспортних послуг. Так, виникає питання щодо документального підтвердження включення всіх перелічених вище складових до митної вартості товару. Документів з цього приводу не надано.
Згідно частини другої, третьої, четвертої статті 53 МКУ та враховуючи положення пункту 1 частини п`ятої статті 54 МКУ, що позиціонується з положеннями статті 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ, декларанту запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.
На виконання вказаного, декларантом додатково подано лист з додатками ТОВ «Маядо» від 09.09.2024 №1:
1) Виписка з бухгалтерських та банківських документів покупця №13 від 01.06.2024; виписки за рахунками за: 04.04.2024, 08.12.2023,12.12.2023, 14.05.2024 та 29.05.2024; податкові накладні від 08.12.2023 №22, від 12.12.2023 №23, від 14.05.2024 №26, від 07.02.2024 №28, від 07.12.2023 №32, від 26.01.2024 №34 з квитанцією; видаткові накладні: від 22.01.2024 №20, від 07.02.2024 №51 та від 23.05.2024 №270;
2) Лист ADOPEN PLASTIK ve INSAAT SANAYI A.S. від 30.05.2024 б/н; Інвойс №Y012024000000032 від 12.01.2024; пакувальний лист від 12.01.2024; копія експортної декларації №24351900EX00006621 від 15.01.2024;
3)копія митної декларації країни відправлення від 04.09.2024 №24341300EX00721268 - в гр.44 декларації зазначено E-Fatura від 04.09.2024 № 24243160110886037669722.
Однак, митним органом визначено, що додатково подані документи не спростовують вищезазначені розбіжності та невідповідності. Враховуючи вищезазначене, відповідно до частини шостої статті 54 МКУ заявлена митна вартість товару не може бути визнана митним органом.
23.09.2024 ТОВ «Маядо» через свого представника ТОВ «Прованік Лоджистікс» надано Чернівецькій митниці електронну митну декларацію №24UA408020047177U5.
Для митного оформлення вказаного товару декларантом позивача було подано наступний пакет документів для митного оформлення ввезеного на територію України товару, а саме: пакувальний лист (Расkins list) б/н від 16.09.2024; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) Z012024050000102 від 16.09.2024; автотранспортна накладна (Road consignment note) А№002288 від 16.09.2024; сертифікат про походження товару (Certificate of orisin) В 1530472 від 16.09.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги 112 від 17.09.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару б/н від 17.09.2024; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) додаткова угода №2 від 06.10.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №13 від 19.05.2023; договір про надання послуг митного брокера 1605/22 від 16.05.2022; договір (контракт) про перевезення 02/06/23 від 02.06.2023; договір (контракт) про перевезення (заявка №10 до договору 02/0) від 10.09.2024.
За результатами розгляду митної декларації від 23.09.2024 №24UA408020047177U5 Чернівецькою митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA408000/2024/000476/2 від 23.09.2024, згідно з яким митним органом визначено митну вартість за резервним методом.
Підставою для коригування митної вартості товару в рішенні митний орган зазначає частину третю статті 53 МК України, зокрема те, що документи, які підтверджують митну вартість містять розбіжності, а саме: 
- згідно з положеннями частини вісімнадцятої статті 58 МК України "При продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами: 1) вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну; 2) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 62 цього Кодексу; 3) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 63 цього Кодексу. В гр. 9а декларації митної вартості зазначено, що продавець та покупець пов`язані між собою. Дана інформація дає підстави вважати, що існуючий зв`язок між продавцем і покупцем може впливати на заявлену декларантом митну вартість, оскільки за результатами аналізу цінової інформації встановлено, що подібні товари інших імпортерів, не пов`язаних з продавцями цих товарів, оформлені за вищим рівнем митної вартості. Разом з тим, в гр. 9б декларації митної вартості зазначено, що взаємозалежність продавця та покупця на ціну товару не вплинула. Документальне підтвердження щодо впливу взаємозв`язку на ціну товару або заперечення цього факту відсутнє. Верховним Судом у постанові від 14.04.2021 у справі №820/4849/16 наголошено, що обов`язок доведення митної вартості товару лежить саме на платнику податків. Роз`яснень та документів з приводу порушеного питання митному органу не надано;
- товар постачається на умовах FCA TR ANTALYA. Згідно з умовами FCA продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці. При імпорті товарів в Україну на умовах FCA (франко перевізник) до витрат продавця входять: оплата навантажувальних робіт; внутрішні перевезення; експортне мито, митний збір, податки. В рахунку на оплату від 17.09.2024 №112 та довідці про транспортні витрати від 17.09.2024 б/н зазначена вартість лише міжнародних транспортних послуг. Так, виникає питання щодо документального підтвердження включення всіх перелічених вище складових до митної вартості товару. Документів з цього приводу не надано.
Згідно частини другої, третьої, четвертої статті 53 МКУ та враховуючи положення пункту 1 частини п`ятої статті 54 МКУ, що позиціонується з положеннями статті 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ, декларанту запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.
На виконання вказаного, декларантом додатково подано лист з додатками ТОВ «Маядо» від 23.09.2024 №6: 
1)Виписка з бухгалтерських та банківських документів покупця №13 від 01.06.2024: Виписки за рахунками за: 04.04.2024, 08.12.2023,12.12.2023, 14.05.2024 та 29.05.2024; податкові накладні від 08.12.2023 №22, від 12.12.2023 №23, від 14.05.2024 №26, від 07.02.2024 №28, від 07.12.2023 №32, від 26.01.2024 №34 з квитанцією; видаткові накладні: від 22.01.2024 №20, від 07.02.2024 №51 та від 23.05.2024 №;
2) Лист ADOPEN PLASTIK ve INSAAT SANAYI A.S. від 30.05.2024 б/н; Інвойс №Y012024000000032 від 12.01.2024; пакувальний лист від 12.01.2024; копія експортної декларації №24351900EX00006621 від 15.01.2024;
3) копія митної декларації країни відправлення від 17.09.2024 №24341300EX00762356 - в гр.44 декларації зазначено E-Fatura від 17.09.2024 № 24153097211086056372269.
Однак, митним органом визначено, що додатково подані документи не спростовують вищезазначені розбіжності та невідповідності. Враховуючи вищезазначене, відповідно до частини шостої статті 54 МКУ заявлена митна вартість товару не може бути визнана митним органом.
Вважаючи протиправними рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості товарів №UA408000/2024/000423/2 від 09.08.2024; №UA408000/2024/000424/2 від 09.08.2024; №UA408000/2024/000427/2 від 12.08.2024; №UA408000/2024/000446/2 від 02.09.2024; №UA408000/2024/000447/2 від 02.09.2024; №UA408000/2024/000463/2 від 09.09.2024; №UA408000/2024/000476/2 від 23.09.2024, позивач звернувся до суду з даним позовом про їх скасування.
До спірних правовідносин суд застосовує наступні положення законодавства та робить висновки по суті спору.
Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України від 13.03.2012 №4495-VI (далі – МК України).
Згідно зі статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
За правилами статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
У відповідності до частини першої статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (частина друга статті 52 МК України).
Відповідно до вимог частин першої та другої статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно з частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У відповідності до частини четвертої статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
За змістом частин п`ятої та шостої статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Із наведених положень випливає, що митний орган досліджує документи стосовно усіх товарів, які переміщуються через митний кордон, на предмет перевірки правильності визначення митної вартості. Виключно висновки, що ґрунтуються на дослідженні документів, доданих до митної декларації, можуть бути підставою для витребування додаткових документів. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України, є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі.
В силу статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Згідно з частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.
Частиною п`ятою статті 54 МК України передбачено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
Згідно з частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).
За правилами статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте органом митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органу.
Слід зазначити, що дискреційні функції митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До них, зокрема, належить процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.
Однак, законом чітко окреслено умову, за наявності якої у митного органу виникає право на застосування таких повноважень, як витребування додаткових документів, а саме наявність обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Отже, приписи вказаних статей зобов`язують митний орган чітко зазначити обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, та обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей із зазначенням документів, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.
Також, витребовувати контролюючий орган має ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, та жодним чином не всі, котрі передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Тобто, необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.
З викладених правових норм видно, що єдиною правовою підставою для прийняття митним органом рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товару за резервним методом є наявність сукупності наступних умов: 1) подання суб`єктом господарювання до митного оформлення не повного пакету документів, перелік яких закріплено у статті 53 Митного кодексу України; 2) ненадання на вимогу контролюючого органу додаткової уточнюючої документації на підтвердження саме числового значення заявленої митної вартості; 3) виявлення митним органом розбіжностей у поданій документації, які унеможливлюють визначення безпосередньо митної вартості товару за основним методам (за ціною договору); 4) обґрунтування причин неможливості визначення митної вартості товару за жодним із методів, що передують резервному.
Аналіз наведених статей свідчить, що обов`язок доведення митної ціни товару лежить на декларанті. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Про наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості митниця зобов`язана доводити в суді, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Згідно матеріалів справи, ТОВ «Маядо» через свого представника ТОВ «Прованік Лоджистікс» надано Чернівецькій митниці митні декларації від 09.08.2024 №24UA408020040101U3, від 09.08.2024 №24UA408020040105U0, від 12.08.2024 №24UA408020040502U1, від 02.09.2024 №24UA408020043944U8, від 02.09.2024 №24UA408020043958U9, від 09.09.2024 №24UA408020045012U8, від 23.09.2024 №24UA408020047177U5.
Як встановлено судом, для митного оформлення товару, зазначеного в митній декларації декларантом позивача було подано відповідний пакет документів. 
За результатами розгляду митних декларацій, відповідачем прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів. 
Приймаючи рішення про коригування митної вартості товарів, митний орган виходив з того, що подані позивачем документи містять розбіжності.
Надаючи оцінку поданим до митної декларації документації, суд зазначає наступне.
Визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі з обов`язком суб`єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій чи рішень (частина четверта статті 9, частина друга статті 77 КАС України).
Однак, у ході судового розгляду справи відповідачем не доведено суду, що виявлені ним у поданих декларантом документах розбіжності дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості (приписи частини третьої статті 53 МК України).
Поряд з цим, згідно обставин справи, декларантом вартість товару була визначена відповідно до основного методу визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).
Так, з матеріалів справи вбачається, що 19.05.2022 року між ТОВ «Маядо» (Покупець) та ADOPEN PLASTIK VE INSAAT SANAYI ANONIM SIRKETI (Пластикова і будівельна промислова анонімна компанія «АДОПЕН») (Турція, Анталія, Продавець) укладено контракт міжнародної поставки №13 (далі - Контракт).
Відповідно до пункту 1.1. Контракту продавець продає, а покупець купує Товар за Контрактом №13 - профіль ПВХ в асортименті; захисну плівку і плівку для ламінування для ПВХ профілів; фурнітуру віконну і дверну в асортименті; двері ПВХ а також аксесуари до них; покриття для підлоги, а також покриття для даху з ПВХ; сировину для виготовлення ПВХ профілів (суміші ПВХ (біла, коричнева, чорна, сіра, Soft чорна, Soft сіра)), а також компоненти для виготовлення даних сумішей (імпакт, титан діоксид, стабілізатор, крейда, ПВХ); технічну оснастку і обладнання для виготовлення ПВХ продукції, а також їх частини; різноманітну рекламну продукцію (на платній або безоплатній основі); на безоплатній основі техоснастку і фурнітуру, призначену для виробництва і продажу вікон, дверей і конструкцій з ПВХ та металопластикового профілю; інші зразки продукції.
Згідно пунктів 3.1. та 3.2. Контракту кількість, асортимент, вартість товару та базові умови поставки обумовлюються для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсах. Поставка товару здійснюється частинами (партіями) згідно з міжнародними правилами тлумачення торгових термінів "Інкотермс 2010".
Строки поставки кожної партії Товару узгоджуються сторонами в інвойсах, але не може становити більше 60 робочих днів з дати інвойсу.
У пунктах 4.1.-4.3. Контракту визначено, що ціна за товар, що постачається визначається сторонами в Доларах США. Ціна за одиницю Товару, що постачається вказана в інвойсах до даного Контракту і являється незмінною. Загальна вартість Контракту становить 50000000,00 (п`ятдесят мільйонів) доларів США. В ціну товару включена вартість тари, упаковки і маркування.
Пунктами 5.1-5.2. Контракту встановлено, що оплата виставленого рахунку здійснюється протягом дії Контракту. Виплата має бути проведена банківським переказом у вигляді попередньої оплати або після отримання товару. Оплата банківських послуг включається у витрати Покупця.
Відповідно до наявних в справі інвойсах продавцем виставлено рахунок на оплату за товар.
Враховуючи вимоги контракту в інвойсі зазначено умови поставки даної партії товару – EXW. Також зазначено дані водія та державний номерний знак транспортного засобу, що здійснює перевезення товару.
За таких обставин суд приходить до висновку про обґрунтованість зазначення позивачем у митних деклараціях вартості товару саме за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).
Щодо посилань відповідача в оскаржуваному рішенні про те, що зв`язок між продавцем та покупцем може впливати на заявлену декларантом митну вартість, оскільки за результатами аналізу цінової інформації встановлено, що подібні товари інших імпортерів, не пов`язаних з продавцями цих товарів, оформлені за вищими рівнями митної вартості, а документальне підтвердження щодо впливу такого взаємозв`язку на ціну товару або заперечення цього факту відсутнє, то такі суд оцінює критично, з огляду на таке.
Згідно з частинами дванадцятою – п`ятнадцятою статті 58 МК України той факт, що продавець і покупець пов`язані між собою особи, сам по собі не може бути підставою для розгляду вартості операції як неприйнятної. У таких випадках необхідно розглянути обставини продажу та прийняти вартість операції за умови, що взаємовідносини покупця і продавця не вплинули на ціну оцінюваних товарів.
За наявності достатніх підстав вважати, що відносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, вплинули на ціну оцінюваних товарів, митний орган повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце.
У разі відсутності обґрунтувань з боку митного органу необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.
Декларант має право відповіді та доказу відсутності впливу взаємозв`язку продавця і покупця на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.
Для цілей цього Кодексу особи вважаються пов`язаними між собою у випадках, зазначених у статті 15 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року.
У статті 15 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року вказано, що для цілей цієї Угоди особи вважаються пов`язаними між собою, тільки якщо: a) вони є службовцями або директорами підприємств один в одного; b) вони юридично визнані партнерами по бізнесу; c) вони є роботодавцем і працівником; d) будь-яка особа безпосередньо чи опосередковано володіє, контролює або утримує 5 чи більше відсотків випущених акцій, що дають право голосу, або акцій обох з них; e) один з них безпосередньо або опосередковано контролює іншого; f) обидва безпосередньо або опосередковано контролюються третьою особою; g) разом вони безпосередньо або опосередковано контролюють третю особу; h) вони є членами однієї й тієї самої сім`ї.
Особи, які пов`язані одна з одною в бізнесі таким чином, що одна з них є одноосібним агентом, одноосібним дистриб`ютором чи одноосібним концесіонером іншого, як би це не називалося, уважаються пов`язаними для цілей цієї Угоди, якщо вони підпадають під зазначені критерії.
Згідно з пунктом 2а статті 1 вказаної Угоди під час визначення того, чи є контрактна вартість прийнятною для цілей пункту 1, те, що покупець і продавець пов`язані між собою в рамках змісту статті 15, саме по собі не є підставою вважати контрактну вартість неприйнятною. У такому разі повинні бути вивчені обставини навколо продажу й контрактну вартість повинно бути прийнято за умови, що ці відносини не вплинули на ціну. Якщо з урахуванням інформації, наданої імпортером або отриманої іншим чином, митна адміністрація має підстави вважати, що відносини вплинули на ціну, вона повинна повідомити свої аргументи імпортеру, а імпортеру повинно бути надано обґрунтована можливість для відповіді. Якщо імпортер того вимагає, це повідомлення аргументів повинно бути надано в письмовому вигляді.
Відповідно до частини вісімнадцятої статті58 МК України при продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами: 1) вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну; 2) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 62 цього Кодексу; 3) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 63 цього Кодексу.
Зміст наведених правових норм в сукупності з положеннями статті 53 МК України свідчать про наявність у митного органу обов`язку зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості перевірки розрахунку митної вартості на підставі наданих декларантом документів, обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності; крім того, для витребування доказів на спростування наявності впливу взаємозв`язку покупця та продавця на митну вартість задекларованого товару митниця зобов`язана обґрунтувати обставини, які свідчать про ймовірність існування такого взаємозв`язку.
Як вбачається з оскаржуваних рішень, митний орган обґрунтовував наявність впливу взаємопов`язаності покупця та продавця на заявлену митну вартість товару виключно тим, що за результатами аналізу цінової інформації встановлено, що подібні товари інших імпортерів, не пов`язаних з продавцями цих товарів, оформлені за вищим рівнем митної вартості.
Однак, виявлення в ході проведення митного контролю з будь-якого ресурсу продажу товару, тотожного заявленому до митного оформлення, за ціною вищою, ніж заявлена митна вартість, не є безумовною підставою для визнання недостовірними та неправдивими відомостей щодо митної вартості товару та відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів.
Крім того, відповідачем в оскаржуваному рішенню не зазначено, з яких конкретно джерел митний орган отримав цінову інформацію щодо подібних товарів, не ідентифіковано імпортерів та відповідно товар, який досліджувався митним органом при аналізі цінової інформації.
Навіть за умови обґрунтованого встановлення митним органом різниці в ціні, вказане свідчить лише про наявність підстав для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції, за якою до митного оформлення пред`явлено товари.
Водночас суд зауважує та погоджується з доводами позивача відносно того, що в силу приписів частини тринадцятої статті 58 МК України митний орган не надав письмових обґрунтувань про наявність впливу пов`язаності продавця та покупця на визначення митної вартості товару, що і не спростовується відповідачем у відзиві на позовну заяву.
Недотримання вказаної норми, в свою чергу, призводить до відсутності у декларанта можливості подати відповідь та докази відсутності впливу взаємозв`язку продавця і покупця на ціну.
Тобто, відповідач при прийнятті оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів в обхід встановленого законом порядку одразу ж констатував про наявність впливу взаємозв`язку продавця і покупця на ціну оцінюваних товарів.
В той час, як за змістом частини чотирнадцятої статті 58 МК України у разі відсутності обґрунтувань з боку митного органу необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.
Відтак, суд вважає обґрунтованою позицію позивача, що оскільки відповідачем в ході проведення митного контролю не було наведено жодних обґрунтувань щодо впливу взаємозв`язку між продавцем та покупцем на заявлену митну вартість товару то, відповідно, взаємозв`язок між продавцем та покупцем повинен вважатися таким, що не вплинув на митну вартість товару.
Окрім цього виявлена різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних товарів згідно з аналізу цінової інформації митного органу не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що відповідач на виконання вимог чинного на час виникнення спірних правовідносин митного законодавства не надав обґрунтованих підстав вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, а з урахуванням вимог статті 58 МК України вважається, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.
Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 13.07.2021 у справі №200/6521/20-а, від 25.05.2021 у справі №200/7957/20-а, від 11.11.2021 у справі №200/6403/20-а, від 27.01.2022 у справі №200/6413/20-а, від 28.04.2023 у справі №200/9362/20-а.
В оскаржуваних рішеннях відповідач посилався на те, що товар постачається на умовах FCA TR ANTALYA. Згідно з умовами FCA продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці. При імпорті товарів в Україну на умовах FCA (франко перевізник) до витрат продавця входять: оплата навантажувальних робіт; внутрішні перевезення; експортне мито, митний збір, податки. В рахунку на оплату від 17.09.2024 №112 та довідці про транспортні витрати від 17.09.2024 б/н зазначена вартість лише міжнародних транспортних послуг. Так, виникає питання щодо документального підтвердження включення всіх перелічених вище складових до митної вартості товару. Документів з цього приводу не надано.
З даного приводу суд зауважує, що митним органом правильно зазначено, що до витрат продавця входять: оплата навантажувальних робіт; внутрішні перевезення; експортне мито, митний збір, податки. Таким чином, ці витрати до витрат покупця при визначені митної вартості не входять, тому вони вірно і не включені до митної вартості імпортованого товару.
Офіційні правила тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати, як в редакції з 01.01.2000, так і в редакції з 01.01.2010 передбачають, зокрема такі умови поставки товарів як FCA (Free Carrier (...named place)) Франко перевізник (...найменування місця).
Відповідно до статті А6 Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати від 01.01.2010 продавець зобов`язаний з урахуванням застережень статті Б.6.: - нести всі витрати, пов`язані з товаром до моменту його поставки відповідно до пункту А.4., податки та інші збори, витрати на виконання митних формальностей, що підлягають оплаті під час експорту.
Згідно пункту А.4. Продавець зобов`язаний надати товар перевізнику або іншій особі, вказаній покупцем або обраному продавцем відповідно до статті А.3а), у названому місці у встановлену дату або в обумовлений термін.
Постачання вважається виконаним: а) якщо назване місце поставки знаходиться у приміщенні продавця: коли товар завантажений у транспортний засіб перевізника, вказаного покупцем або іншою особою, яка діє від його імені.
Оскільки, місце поставки Анталія, Туреччина знаходиться у приміщенні Продавця, то витрати пов`язані з завантаженням товару вже включенні у митну вартість товару та додатково до вартості не включаються.
Продавець зобов`язаний нести витрати, пов`язані з перевіркою товару (наприклад, перевіркою якості, розмірів, ваги, кількості), необхідної для постачання товару відповідно до статті А.4. Продавець зобов`язаний за свій рахунок оплатити витрати, пов`язані з упаковкою, необхідною для перевезення товару (за винятком випадків, коли в цій галузі торгівлі зазвичай прийнято відправляти обумовлений контрактом товар без упаковки). Останнє здійснюється тією мірою, коли обставини, що стосуються транспортування (наприклад, способи перевезення, місце призначення), були відомі продавцю до укладення договору купівлі-продажу. Упаковка має бути маркована належним чином (стаття А9).
У статті 58 МК України не зазначено, що витрати продавця включаються до митної вартості товару. У вказаній статті у частині десятій визначається тільки, що витрати покупця включаються до митної вартості.
Відповідно до частини одинадцятої статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті. До митної вартості не включаються нижчезазначені витрати або кошти за умови виділення їх з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, що документально підтверджені та які піддаються обчисленню: 1) плата за будівництво, спорудження, складення, технічне обслуговування або технічну допомогу, здійснені після ввезення імпортних товарів, таких як промислова установка, машини або обладнання; 2) витрати на транспортування після ввезення; 3) податки, які справляються в Україні.
Тож, декларантом правильно не включено витрати продавця до митної вартості товару. І у митного органу не може виникати питання щодо включення таких витрат до митної вартості товарів, оскільки це є прямим порушенням закону.
Відтак, твердження відповідача з даного приводу суд вважає безпідставними, оскільки такі фактично не мали впливу на правильність визначення позивачем митної вартості товару за першим методом – за ціною договору.
По суті вказані митним органом зауваження носять формальний характер, що не вказує на наявність підстав для коригування заявленої декларантом вартості товару.
Суд зазначає, що Верховний Суд у постанові від 23.07.2019 по справі №1140/3242/18 вказав на те, що наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У зв`язку з вказаним саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.
За результатами встановлених судом обставин справи, відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.
Отже суд вважає, що відповідач на основі наданих позивачем документів міг встановити митну вартість та вбачає прямий зв`язок між наданими доказами та обставинами, що доказуються.
Таким чином суд дійшов до висновку, що митний орган не навів доказів того, що документи, подані декларантом, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, невідповідності обраного позивачем методу визначення митної вартості товарів.
Будь-яких інших доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведених позивачем розрахунків митної вартості товару за ціною договору, митним органом не надано. Крім того, відповідач не надав доказів неможливості застосування кожного з попередніх методів при визначенні митної вартості ввезеного позивачем товару.
Враховуючи викладене у своїй сукупності, суд погоджується з твердженням позивача про подання ним разом з митною декларацією до митного органу усіх належних документів, що підтверджують заявлену митну вартість товару, та, відповідно, про безпідставність висновку відповідача про те, що надані позивачем документи містять розбіжності і не підтверджують заявлену за ціною договору митну вартість товару.
Окрім того, суд звертає увагу на наступне.
Відповідно до оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів у зв`язку із виявленням наведених вище розбіжностей у документах декларанту було запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме: банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару (для підтвердження умов оплати за товар); інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (для підтвердження вартості перевезення, яка є складовою митної вартості товару); страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (для підтвердження числових значень складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари); виписку з бухгалтерської документації (для деталізації умов оплати); каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару (для підтвердження числових значень щодо вартості товарів); висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями (для підтвердження даних щодо виробника товару та ціни); копію митної декларації країни відправлення (для підтвердження умов поставки, ціни, ваги, тощо); виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; розрахунок ціни (калькуляцію). 
Надаючи оцінку таким діям, що передували прийняттю оскаржуваного рішення, суд вважає їх безпідставними, виходячи з наступного.
Так, щодо зобов`язання подати банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару (для підтвердження умов оплати за товар); інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; виписку з бухгалтерської документації (для деталізації умов оплати) то, як вбачається з обставин справи, позивачем до митних декларацій було подано листи з додатками ТОВ "Маядо".
Окрім того, суд бере до уваги той факт, що декларантом додатково було надано пакет документів.
Відносно зобов`язання надати транспортні (перевізні) документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (для підтвердження вартості перевезення, яка є складовою митної вартості товару); якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (для підтвердження числових значень складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), то, як вбачається з обставин справи, позивачем до митних декларацій було подано: Договори про надання транспортно-експедиційних послуг, довідки про транспортні витрати б/н, рахунки на оплати.
Відносно зобов`язання подати страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (для підтвердження числових значень складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), то у довідках про транспортні витрати зазначено, що страхування товару не здійснювалось.
Крім цього, як вбачається з матеріалів справи, позивачем додатково на рішення про коригування митної вартості надано листи-роз`яснення щодо правильності визначення митної вартості в поданих митних деклараціях.
У ході судового розгляду справи митним органом як суб`єктом владних повноважень, усупереч наведеним вище нормам матеріального та процесуального права, не надано суду обґрунтованих доводів й, відповідно, не доведено наявності правових підстав для обґрунтованого сумніву у достовірності поданих декларантом відомостей на підтвердження правильності визначення ним митної вартості товару за ціною договору.
Враховуючи викладене, перевіряючи оскаржуване рішення на відповідність критеріям, наведених у частини другої статті 2 КАС України, суд приходить до висновку про те, що при його прийнятті відповідач діяв не на підставі закону, який регулює спірні відносини; необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого виду рішень; недобросовісно й нерозсудливо.
Подані позивачем до митного оформлення документи за назвою і змістом відповідали вимогам статті 53 МК України.
Таким чином, суд вважає, що рішення Чернівецької митниці про коригування митної вартості №UA408000/2024/000423/2 від 09.08.2024; №UA408000/2024/000424/2 від 09.08.2024; №UA408000/2024/000427/2 від 12.08.2024; №UA408000/2024/000446/2 від 02.09.2024; №UA408000/2024/000447/2 від 02.09.2024; №UA408000/2024/000463/2 від 09.09.2024; №UA408000/2024/000476/2 від 23.09.2024 є протиправними й такими, що підлягають скасуванню.
Отже, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.
Відповідно до частини першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Згідно частин першої – третьої статі 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Оцінивши належність, допустимість, достовірність вказаних вище доказів окремо, а також достатність і взаємний зв`язок цих доказів у їх сукупності, суд вважає, що доводи відповідача, викладені у відзиві, є безпідставними та необґрунтованими. Натомість позивач довів незаконність оскаржуваних рішень, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.
Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.
Частиною першою статті 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду з даним позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 16956,80 грн.
Враховуючи зазначене, суд стягує з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача сплачений судовий збір в сумі 16 956,80 грн.
Керуючись статтями 9, 72, 73, 74-76, 77, 90, 241 - 246, 250 КАС України, суд 

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Маядо» до Чернівецької митниці про визнання протиправним та скасування рішень задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA408000/2024/000423/2 від 09.08.2024, №UA408000/2024/000424/2 від 09.08.2024, №UA408000/2024/000427/2 від 12.08.2024, №UA408000/2024/000446/2 від 02.09.2024, №UA408000/2024/000447/2 від 02.09.2024, №UA408000/2024/000463/2 від 09.09.2024, №UA408000/2024/000476/2 від 23.09.2024.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Чернівецької митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Маядо» судовий збір в розмірі 16956 (шістнадцять тисяч дев`ятсот п`ятдесять шість) гривень 80 копійок.

У відповідності до статей 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складання. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Маядо» (вулиця Промислова, 38, селище Велика Димерка, Броварський район, Київська область, 07442, ідентифікаційний код юридичної особи 35843786).
Відповідач - Чернівецька митниця (вулиця Руська, 248м, місто Чернівці, Чернівецька область, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи 43971359).

Суддя Сіжук Ольга Володимирівна