ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 червня 2026 року
м. Київ
справа № 359/4515/24
провадження № 51-650 км 26
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
представника потерпілого ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),
представника цивільного 
відповідача ФОП «  
ОСОБА_7 » ОСОБА_8 (в режимі відеоконференції),
представника цивільного 
відповідача 
ПАТ «Страхова компанія «ТАС» ОСОБА_9 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу представника цивільного відповідача ПАТ «Страхова компанія «ТАС» - адвоката ОСОБА_10 на ухвалу Київського апеляційного суду від 09 лютого 2026 року, якою відмовлено у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку та повернення апеляційної скарги у кримінальному провадженні, дані про яке внесені до ЄРДР за № 12024110000000183, за обвинуваченням
ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, жителя АДРЕСА_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 Кримінального кодексу України (далі - КК).
Короткий зміст ухвалених судових рішень
Вироком Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 березня 2025 року засуджено ОСОБА_11 за ч. 2 ст. 286 КК до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років без позбавлення права керувати транспортними засобами.
На підставі ст. 75 КК звільнено ОСОБА_11 від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком тривалістю 3 роки, та покладено на нього обов`язки, передбачені ст. 76 КК.
Цивільний позов потерпілого ОСОБА_12 задоволено частково, та ухвалено стягнути на його користь з ПАТ «Страхова Група «ТАС» 500 000 грн у рахунок відшкодування моральної шкоди.
Не погоджуючись із вказаним вироком, адвокат ОСОБА_13 , діючи в інтересах ПАТ «Страхова Група «ТАС», оскаржив його в апеляційному порядку.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 09 лютого 2026 року відмовлено представнику цивільного відповідача ПАТ «Страхова Група «ТАС» - адвокату ОСОБА_13 у поновленні строку на апеляційне оскарження вироку Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 березня 2025 року, а апеляційну скаргу на підставі п. 4 ч. 3 ст. 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) з усіма доданими до неї матеріалами повернуто особі, яка її подала.
Вимоги, викладені у касаційній скарзі, та узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі адвокат ОСОБА_10 , діючи в інтересах ПАТ «Страхова Група «ТАС», вказуючи про істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, ставить питання про скасування ухвали апеляційного суду, якою повернуто апеляційну скаргу представника цивільного відповідача ПАТ «Страхова Група «ТАС».
Обґрунтовуючи свої вимоги, вказує, що ПАТ «Страхова Група «ТАС» від Бориспільського міськрайонного суду Київської області ані засобом поштового зв`язку, ані на електронну пошту не отримувало ухвали про залучення у якості відповідача, повідомлень про судові засідання та копії вироку.
Крім того, вважає, що оскільки матеріали кримінального провадження не містять ухвали про залучення ПАТ «Страхова Група «ТАС» у якості відповідача у кримінальному провадженні, то рішення суду в частині стягнення з ПАТ «Страхова Група «ТАС» на користь потерпілого ОСОБА_12 500 000 грн у рахунок відшкодування моральної шкоди є безпідставним.
Поряд з цим вказує, що апеляційний суд, здійснюючи перевірку вироку суду за апеляційною скаргою прокурора, також не повідомив про такий розгляд ПАТ «Страхова Група «ТАС».
Ігноруючи те, що вирок місцевого суду ПАТ «Страхова Група «ТАС» отримано на електронну пошту лише 03 грудня 2025 року, апеляційний суд всупереч приписам ч. 3 ст. 395 КПК безпідставно відмовив у поновленні строку на апеляційне оскарження зазначеного вироку та повернув апеляційну скаргу представника ПАТ «Страхова Група «ТАС», чим порушив право на судовий захист та доступ до правосуддя, що є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.
У письмових запереченнях представник цивільного відповідача ФОП « ОСОБА_7 » - адвокат ОСОБА_8 , вказуючи про необґрунтованість доводів касаційної скарги, просив залишити таку скаргу без задоволення, а ухвалу апеляційного суду без зміни.
Від інших учасників судового провадження заперечень на зазначену касаційну скаргу не надходило.
Позиції учасників судового провадження
У судовому засіданні представник ПАТ «Страхова Група «ТАС» - ОСОБА_9 , (далі - представник цивільного відповідача) та прокурор ОСОБА_5 підтримали касаційну скаргу, просили ухвалу апеляційного суду про повернення апеляційної скарги скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Представник потерпілого - адвокат ОСОБА_6 та представник цивільного відповідача ФОП « ОСОБА_7 » - адвокат ОСОБА_8 заперечували щодо задоволення касаційної скарги, просили оскаржувану ухвалу апеляційного суду залишити без зміни.
Інші учасники були належним чином повідомлені про дату, час і місце касаційного розгляду, у судове засідання не з`явилися, клопотань про відкладення касаційного розгляду до Суду не надходило.
Мотиви Суду
Відповідно до ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права у межах касаційної скарги.
У касаційній скарзі представник цивільного відповідача через порушення вимог кримінального процесуального закону вказує про незаконність ухвали апеляційного суду про відмову у поновленні строку на апеляційне оскарження та повернення апеляційної скарги.
Перевіривши наведені доводи, колегія суддів вважає їх обґрунтованими з огляду на наступне.
В Україні визнається і діє принцип верховенства права (ч. 1 ст. 8 Конституції України). Однією зі складових цього конституційного принципу є право на доступ до правосуддя.
Принцип доступу до правосуддя містить своє відображення у п. 8 ч. 1 ст. 129 Конституції України, де вказано, що однією із основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Крім того, відповідно до принципу верховенства права держава має запровадити таку процедуру апеляційного перегляду справ, яка забезпечувала б ефективність права на судовий захист, зокрема давала б можливість відновлювати порушені права і свободи та максимально запобігати негативним індивідуальним наслідкам можливої судової помилки.
Згідно вимог ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
До того ж судове рішення є актом реалізації судової влади. Якість судового рішення - це один із основних критеріїв ефективності правосуддя. Судове рішення високої якості - це рішення, яке досягає правильного результату - наскільки це дозволяють надані судді матеріали - у справедливий, швидкий, зрозумілий та недвозначний спосіб. Оцінка якості кожного рішення повинна здійснюватися тільки через використання права оскарження, установленого законом.
Проте, оскаржувана ухвала апеляційного суду, якою відмовлено у поновленні строку на апеляційне оскарження вироку та повернуто апеляційну скаргу цим вимогам не відповідає.
Перевіркою матеріалів кримінального провадження встановлено, що представник цивільного відповідача ОСОБА_13 , діючи в інтересах ПАТ «Страхова Група «ТАС», 03 грудня 2025 року подав до апеляційного суду апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження вироку Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 березня 2025 року стосовно ОСОБА_11 .
Своє клопотання у частині поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження, мотивував тим, що ПАТ «Страхова Група «ТАС» не було отримано ухвали про залучення у якості цивільного відповідача, а також копії відповідного вироку.
Відмовляючи у поновленні строку на апеляційне оскарження вироку, та повертаючи апеляційну скаргу, апеляційний суд в ухвалі вказав, що представник цивільного відповідача був обізнаний про кримінальне провадження та залучення до його розгляду ПАТ «Страхова Група «ТАС» у якості цивільного відповідача, а вирок за наслідками розгляду кримінального провадження був опублікований у ЄДРСР 17 березня 2025 року, що вказує на відсутність об`єктивних причин, які б могли завадити оскаржити цей вирок у встановлений законом строк.
З такими висновками апеляційного суду колегія суддів погодитися не може та вважає їх безпідставними.
Як визначено положеннями ч. 1 ст. 111 КПК повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.
Згідно ч. 1 ст. 135 КПК особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
Особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом (ч. 9 ст. 135 КПК).
Крім того, згідно з ч. 3 ст. 326 КПК якщо в судове засідання не прибув за викликом цивільний відповідач, який не є обвинуваченим, або його представник, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за відсутності зазначених осіб з`ясувати обставини, що стосуються цивільного позову, вирішує питання про проведення судового розгляду без них або про відкладення судового розгляду.
Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 02 липня 2024 року залучено ПАТ «Страхова Група «ТАС» у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору за позовом потерпілого ОСОБА_12 у кримінальному провадженні, за обвинуваченням ОСОБА_11 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК (т. 1, а. п. 99-100).
У матеріалах кримінального провадження (т. 2, а. п. 13) наявне лише рекомендоване повідомлення про вручення 26 вересня 2024 року поштового відправлення ПАТ «Страхова Група «ТАС».
Так, відповідно до штампу вхідної кореспонденції 28 вересня 2024 року на адресу Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшли пояснення представника ПАТ «Страхова Група «ТАС», у яких вказувалося про відсутність підстав для здійснення страхових виплат за позовом потерпілого ОСОБА_12 .
Разом з тим, будь-яких повідомлень на адресу цивільного відповідача про відкладення розгляду справи чи судових викликів на судові засідання 14 серпня 2024 року, 06 вересня 2024 року, 09 жовтня 2024 року, 22 листопада 2024 року, 11 грудня 2024 року, 12 лютого 2025 року, 13 березня 2025 року матеріали кримінального провадження не містять.
Як передбачено ч. 8 ст. 376 КПК копія судового рішення не пізніше наступного дня після ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні.
Натомість, матеріали кримінального провадження не містять відомостей про направлення на адресу цивільного відповідача ПАТ «Страхова Група «ТАС» копії вироку суду, як і даних на підтвердження її отримання.
Більше того, як видно з матеріалів, апеляційний суд також не направляв на адресу ПАТ «Страхова Група «ТАС» жодних повідомлень про призначення апеляційного розгляду, як і не направляв копій ухвал про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою прокурора, та про закінчення підготовки та призначення апеляційного розгляду.
Як визначено п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.
Положеннями ч. 2 ст. 438 КПК передбачено, що при вирішенні питання про наявність зазначених у частині 1 цієї статті підстав суд касаційної інстанції має керуватися статтями 412-414 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 412 КПК істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення.
З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку про те, що порушення вимог кримінального процесуального закону, допущені судом апеляційної інстанції, є такими, що істотно вплинули на обґрунтованість та вмотивованість прийнятого рішення, передчасність висновків про відсутність у представника цивільного відповідача поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження, а тому є підставою для скасування ухвали апеляційного суду.
Водночас, безпідставними є посилання представника цивільного відповідача на недотримання апеляційним судом вимог ч. 3 ст. 395 КПК, оскільки вказана норма стосується строків оскарження ухвал суду або слідчого судді, або вироків, ухвалених в порядку, передбаченому ст. 382 КПК, тоді як питання щодо строку апеляційного оскарження вироку суду першої інстанції регулюється п. 1 ч. 2 ст. 395 КПК.
Крім того, оскаржуючи у касаційному порядку ухвалу апеляційного суду про повернення апеляційної скарги, серед іншого, представник цивільного відповідача вважає безпідставним рішення суду першої інстанції в частині стягнення з ПАТ «Страхова Група «ТАС» на користь потерпілого ОСОБА_12 500 000 грн у рахунок відшкодування моральної шкоди, через відсутність, на його переконання, ухвали про залучення ПАТ «Страхова Група «ТАС» у якості відповідача у кримінальному провадженні.
Проте колегія суддів не бере до уваги наведені доводи, враховуючи, що предметом касаційного розгляду з огляду на вимоги ч. 1 ст. 424, ст. 433 КПК є не вирок місцевого суду, який не був предметом апеляційного розгляду по суті за апеляційною скаргою представника цивільного відповідача, а ухвала апеляційного суду, якою відмовлено у поновлені строку на апеляційне оскарження цього вироку, а апеляційну скаргу повернуто.
Таким чином касаційна скарга представника цивільного відповідача підлягає частковому задоволенню, а ухвала апеляційного суду про повернення апеляційної скарги - скасуванню з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції.
Під час нового розгляду в суді апеляційної інстанції суд, з урахуванням наведених у цій постанові обставин, використовуючи усі процесуальні можливості, керуючись вимогами процесуального закону, повинен постановити законне й обґрунтоване судове рішення.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Суд
ухвалив:
Касаційну скаргу представника цивільного відповідача ПАТ «Страхова компанія «ТАС» - адвоката ОСОБА_10 задовольнити частково.
Ухвалу Київського апеляційного суду від 09 лютого 2026 року, якою відмовлено представнику цивільного відповідача ПАТ «Страхова Група «ТАС» - адвокату ОСОБА_13 у поновленні строку на апеляційне оскарження вироку Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 березня 2025 року, та повернуто апеляційну скаргу з усіма доданими до неї матеріалами особі, яка її подала, - скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3