ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 травня 2026 року
м. Хмельницький

Справа № 686/20882/25
Провадження № 22-ц/820/1093/26

Хмельницький апеляційний суд у складі
 
колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
Талалай О. І. (суддя-доповідач), Гринчука Р. С., П`єнти І. В.,

розглянув у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду від 19 лютого 2026 року (суддя Порозова І. Ю.) про виправлення описки у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Діджи Фінанс» до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 , про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, суд
у с т а н о в и в :
23 липня 2025 року ТОВ «Діджи Фінанс» за допомогою системи «Електронний суд» сформувало позовну заяву до ОСОБА_1 , третя особа ОСОБА_2 , про звернення стягнення в рахунок погашення заборгованості за договором про надання споживчого кредиту від 14 лютого 2008 року на предмет іпотеки відповідно до договору іпотеки № 77261 від 18 лютого 2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу Оксанюк А. А. 18 лютого 2008 року та зареєстрованого в реєстрі за № 1690.
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07 серпня 2025 року прийнято позовну заяву до розгляду і відкрито провадження у справі, розгляд справи постановлено провести за правилами загального позовного провадження. Призначено у справі підготовче засідання.
Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 19 лютого 2026 року виправлено описку в ухвалі Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07 серпня 2025 року в частині зазначення вимог позивача «про звернення стягнення на предмет іпотеки» замість «про стягнення заборгованості».
ОСОБА_1 , не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, в апеляційній скарзі просить її скасувати як незаконну, винесену з перевищенням процесуальних повноважень і всупереч вимогам статті 269 ЦПК України та постановити нову ухвалу, якою у задоволенні ініціативи суду щодо виправлення описки відмовити. Посилається на незаконність та необґрунтованість ухвали суду, порушення норм процесуального права. Вважає, що оскаржувана ухвала є новим процесуальним документом, а не виправленням описки. Суд порушив принцип незмінності судового рішення, змінивши резолютивну частину рішення через півроку. При відкритті провадження суд не перевірив відповідність предмета спору, а також сплаченого судового збору стосовно особи відповідача. На її поштову адресу не було надіслано примірник позову з додатками та ухвалу про відкриття провадження від 07 серпня 2025 року. Паперова версія позову, отримана у 2026 році, суттєво відрізняється від оригіналу позову від 23 липня 2025 року, сформованого в системі «Електронний суд». Суд не звернув увагу на те, що довідка про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 22 травня 2025 року містить завідомо недостовірну інформацію. У судове засідання 19 лютого 2026 року суд допустив нового представника позивача ОСОБА_3 без належного процесуального оформлення припинення повноважень попереднього представника адвоката Міньковської А. В. Суд всупереч вимогам статті 251 ЦПК України не зупинив провадження у справі до набрання законної сили рішенням суду у справі № 686/22247/19, результат якої безпосередньо впливає на правовий статус майна і на право позивача на звернення з позовом щодо іпотеки. Такі дії суду, на її думку, свідчать не про технічну «описку», а про пряму зацікавленість у результаті розгляду справи на користь ТОВ «Діджи Фінанс». Винесення оскаржуваної ухвали є спробою змінити предмет спору в обхід закону та зловживанням службовим становищем з метою здійснення рейдерської атаки на майно добросовісного набувача. Матеріали справи та дані системи «Судова влада України» містять докази незаконного втручання в АСДС з метою надання вигляду законності завідомо безпідставному позову. На документах, що надійшли на її адресу, від Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області містяться відбитки печаток з кодом 26516061, який не відповідає офіційному коду цього суду (26515061). Такі дії суду позбавляють її права на справедливий розгляд, порушують принцип правової визначеності та рівності сторін, що є безумовною підставою для скасування оскаржуваної ухвали. Просить також постановити окрему ухвалу щодо дій судді Порозової І. Ю.
Розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи.
Апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно з частиною 1 статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Відповідно до частин 1, 2 статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що поставляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.
Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.
Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.
Вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).
Виправлення допущених у рішенні суду описок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення.
У пункті 19 постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» роз?яснено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Отже, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках, тощо). 
Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адреси, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності (постанова Великої Палати Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц). 
Суд першої інстанції вважав, що у вступній та резолютивній частинах ухвали Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 07 серпня 2025 року допущено описку щодо зазначення вимог позивача, а саме помилково зазначено вимоги «про стягнення заборгованості», замість «про звернення стягнення на предмет іпотеки». 
Колегія суддів погоджується, що помилкове викладення позовних вимог позивача в ухвалі суду мають характер очевидної технічної помилки, не впливають на суть ухвали суду, не змінюють її зміст, а відтак відповідно до положень статті 269 ЦПК України підлягають виправленню.
Доводи апеляційної скарги про те, що оскаржувана ухвала є новим процесуальним документом, а не виправленням описки, є безпідставними.
Інші доводи апеляційної скарги не стосуються предмета апеляційного розгляду. 
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, має бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010).
З огляду на викладене підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги немає.
Керуючись статтями 374, 375, 382, 384 ЦПК України, суд

у х в а л и в :
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення. 
 
Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду від 19 лютого 2026 року залишити без змін. 
 
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.
Повне судове рішення складено 06 травня 2026 року.

Суддя-доповідач    О. І. Талалай

Судді         Р. С. Гринчук

І. В. П`єнта