Справа №504/1302/26
Провадження №3/504/626/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
06.05.2026	с-ще Доброслав	

Суддя Доброславського районного суду Одеської області Жовтан П.В., розглянувши матеріали, які надійшли з ВП №3 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Одеса, громадянки України, освіта середня, непрацюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

26.02.2026р. близько 15:00 год. ОСОБА_1 , перебуваючи у під`їзді будинку АДРЕСА_2 , в ході сварки із ОСОБА_2 , в присутності інших осіб продемонструвала непристойний жест (середній палець) у її бік, чим порушила громадський порядок та спокій громадян, відповідальність за що передбачено ст.173 КУпАП.
В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що в зазначений день та час вона вийшла на сходовий майданчик багатоквартирного будинку та почула як сусідка ОСОБА_2 кричить на її сестру ОСОБА_3 , яка зайшла з дитячим візочком до під`їзду. ОСОБА_2 в агресивній формі кричала, що сестра не має право залишати візочок перед сходовим майданчиком. Між сестрою та ОСОБА_2 виник конфлікт із застосуванням останньою нецензурної лайки та образливих висловлювань. Почувши це, вона пішла до місця сварки та увімкнула диктофон. ОСОБА_2 зневажливо зверталася до її сестри, чим провокувала подальшу сварку, а коли ОСОБА_2 побачила її, також почала чіплятися і до неї. Вона показала ОСОБА_2 непристойний жест (середній палець), в чому винною себе визнає.
Допитана в судовому засіданні ОСОБА_2 пояснила, що вона мешкає за даною адресою. Сусідка ОСОБА_4 тримає дитячий візочок у під`їзді багатоквартирного будинку без дозволу мешканців, вона неодноразово просила її прибрати, однак отримувала агресивні відповіді. З цього приводу вона зверталася до ДСНС, був відповідний припис. В той день, повертаючись додому, на сходовому майданчику, вона зустрілася із ОСОБА_4 , яка була із дитиною у дитячому візку. Вона намагалася їх обійти, однак ОСОБА_5 , на її думку, спеціально почала робити маневри візком, заважаючи їй пройти. З цього приводу між ними виник конфлікт, в ході якого вони обидві виражалися нецензурною лайкою. В цей момент до них спустилася сестра ОСОБА_5 – ОСОБА_1 , вдаривши гучно дверима. Вікторія без її дозволу почала знімати її на телефон. Вона також знімала відео. ОСОБА_6 показувала їй середній палець. В них часто виникають конфлікти з приводу розташування коляски і раніше ОСОБА_6 виражалася нецензурною лайкою на її адресу, чи виражалася ОСОБА_6 нецензурною лайкою конкретно у даному випадку, не пам`ятає.
Допитаний в судовому засіданні ПОГ СВзГ ВП №3 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області Сокольников Д.Г. пояснив, що до відділу поліції надійшла заява ОСОБА_2 про вчинення відносно неї образливих дії з боку ОСОБА_4 та ОСОБА_1 . В ході перевірки обставин, були відібрані відповідні пояснення в учасників конфлікту та складено протоколі про адміністративні правопорушення, які були скеровані до суду. Дійсно, зараз в ході перегляду відеозапису було встановлено відсутність нецензурної лайки з боку ОСОБА_1 , однак вона демонструвала ОСОБА_2 непристойний жест – середній палець, що також розцінюється як дрібне хуліганство.
Дослідивши і проаналізувавши докази по справі, суддя приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення доведена та підтверджується наступними матеріалами:
-даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №764851 від 09.03.2026р.;
-протоколом прийняття заяви ОСОБА_2 від 27.02.2026р.;
-письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 27.02.2026р.;
-письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 09.03.2026р.,;
-копією письмових пояснень ОСОБА_3 від 06.03.2026р.;
-відеозаписом, долученим до матеріалів справи, яким встановлено, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 виник конфлікт, в ході якого вони обидві виражалися нецензурною лайкою, використовували образливі висловлювання, в тому числі і сама ОСОБА_2 .. Водночас ОСОБА_1 лише демонструвала непристойні жести (середній палець).
Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, за образливе чіпляння до громадян, та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.
Для визначення поняття громадський порядок суддя виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.
Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку та громадської безпеки.
Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.
До таких місць можна віднести під`їзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоров`я, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.
Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.
Конкретні прояви цього правопорушення надзвичайно різноманітні. Таке розмаїття законодавець визначив терміном «інші подібні дії», до яких необхідно віднести, зокрема і демонстрування непристойного жесту (середній палець).
Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.
Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_1 в ході сварки із ОСОБА_2 продемонструвала непристойний жест (середній палець) у її бік, що з врахуванням усталеної судової практики, розцінюється як інша форма дрібного хуліганства.
Водночас, підлягає виключенню із формулювання суті правопорушення, те, що ОСОБА_1 виражалася грубою нецензурною лайкою, оскільки вказана обставина не знайшла свого об`єктивного підтвердження.
Таким чином, у діях ОСОБА_3 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, тобто інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Відповідно до ст.23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Суддя при накладенні стягнення враховує характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_3 , ступінь її вини, поведінку учасників конфлікту, в тому числі і потерпілої, яка також поводила себе образливо, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, тому суддя вважає необхідним застосувати до ОСОБА_3 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ст.173 КУпАП. 
Згідно ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні про адміністративне правопорушення сплачується у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено стягнення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.23, 27, 33-35, 40-1, 283, 284 ч.1 п.1, 285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя – 

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1  визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що відповідає сумі 51 (п`ятдесят одна) грн.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави судовий збір, ставка якого складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідає сумі 665 грн. 60 коп.

Відповідно до ч.1 ст.307 КУпАП, штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш, як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити, що у випадку несплати накладеного штрафу у передбачений законом строк, може бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Реквізити для сплати штрафу і судового збору розміщені на офіційному веб порталі «Судова влада» - https://km.od.court.gov.ua/sud1515/gromadyanam/zbir/ та https://km.od.court.gov.ua/sud1515/gromadyanam/tax/.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення та на неї може бути внесено подання прокурора у той же строк.

Суддя 	П. В. Жовтан