ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

21 травня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 160/31150/25	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Юрко І.В. (доповідач),
суддів: Білак С.В., Чабаненко С.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2026 року в адміністративній справі №160/31150/25 (головуючий суддя першої інстанції - Луговська Г.В.) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач 28.10.2025 року звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, Державної податкової служби України, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 14.02.2025 року №42931 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;
- зобов`язати Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків виключити позивача з переліку ризикових платників податків;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному державному реєстрі податкових накладних податкові накладні згідно реєстру датою їх фактичного подання як такі, які підлягають автоматичній реєстрації за умови виконання вимог п.6-1 «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2026 року адміністративний позов задоволено.
Визнано протиправним рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 14.02.2025 року №42931 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Зобов`язано Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» з переліку ризикових платників податків.
Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному державному реєстрі податкових накладних складені Товариством з обмеженою відповідальністю «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» податкові накладні, реєстрація яких була зупинена на підставі рішення №42931 від 14.02.2025, згідно із реєстром датою їх фактичного подання як такі, які підлягають автоматичній реєстрації за умови виконання вимог п.6-1 «Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач - Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків подав апеляційну скаргу та доповнення до апеляційної скарги, в яких просив скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про залишення позовної заяви без розгляду або без задоволення в повному обсязі.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що рішення суду першої інстанції є не обґрунтованим та таким, що прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права. Апелянт вказує, що суд першої інстанції не надав належної уваги на пропущений позивачем строк для звернення до суду протягом шести місяців визначеного абзацом другим частини третьої статті 122 КАС України. При цьому, скаржник зазначив, що Комісія відповідача відмовила у реєстрації ПН/РК, у зв`язку із відповідністю платника податку на додану вартість критеріям ризиковості. Вважає, що відповідач - Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків не є належним відповідачем по справі, оскільки 26.11.2025 року позивач змінив місце обліку зі Східного МУ ДПС по роботі з ВПП на Головне управління ДПС у Запорізькій області. Посилається на дискреційність повноважень.
Позивач відзив на скаргу не подав, що не перешкоджає розгляду справи.
Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до частин першої та другої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, встановила наступне.
Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» є суб`єктом господарювання у відповідності до норм діючого законодавства, що підтверджується випискою з ЄДРПОУ №36710304. Основним видом діяльності є дистиляція, ректифікація та змішування спиртних напоїв (код 11.01). Позивач перебуває на податковому обліку в органах ДПС України, є платником податку на додану вартість (ІПН 367103004330), здійснює свою діяльність з 01.10.2009 року.
Відповідачі - Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, Державна податкова служба України є суб`єктами владних повноважень, які в даних правовідносинах реалізують надані їм Податковим кодексом України повноваження.
Як встановлено судом першої інстанції, Комісією Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку 14.02.2025 року №42931 про відповідність ТОВ «АБК ДНІПРО» критеріям ризиковості платника податку.
У графі «підстава (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку, що визначені у додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165)» зазначено: «п.8 Критеріїв ризиковості платника податку».
У графі «податкова інформація» спірного рішення вказано, що підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: 09 - відсутня анульована ліцензія, видана органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво та/або торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1, 215.3.2., 215.3.3 прим.1 та 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 Податкового кодексу України.
В графі «інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» визначено період реалізації товарів відповідно до кодів УКТЗЕД, а саме з 05.02.25 року по 14.02.25 року.
Не погодившись з рішенням про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, позивач оскаржив таке рішення до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що належної мотивації підстав та причин віднесення поданої ТОВ «АБК ДНІПРО» податкової накладної до категорії ризиковості здійснення операцій, Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків не наведено у спірному рішенні та не доведено відповідачами суду належними засобами доказування. Також зазначено, що до суду не надано жодних обґрунтованих доводів щодо підстав віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв.

Апеляційний суд, переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, зазначає про таке.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України №2755-VI від 02.12.2010 року.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно із пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/ покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 року (далі по тексту - Порядок №1246) після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема і наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.
Згідно із пунктом 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі по тексту - квитанція).
Аналогічні приписи наведені у пункті 201.16 статті 201 ПК України, згідно з якими реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначено Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, який набрав чинності з 01.02.2020 року (далі по тексту - Порядок №1165).
Відповідно до пунктів 4, 5 Порядку №1165 у разі, коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/ розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
Згідно із пунктами 6, 7, 10, 11 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/ розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).
Втім, наявність повноважень на здійснення моніторингу податкових накладних, зупинення їх реєстрації та прийняття подальшого рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних це одна з обставин, які входять до предмета доказування у справах цієї категорії, але не єдина. Надання податковому органу відповідних повноважень це лише передумова подальшої реалізації його управлінських функцій, наслідком чого може бути прийняття рішення про відмову у реєстрації податкових накладних.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
З огляду на вказане, первинним об`єктом судового дослідження у цій справі є законність дій відповідача щодо зупинення реєстрації податкових накладних та віднесення позивача до переліку ризикових платників податків.
Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.
Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово - господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/ невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Відповідно до пункту 25 Порядку №1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Згідно із п.26 Порядку №1165 комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком.
За змістом пункту 40 Порядку №1165 засідання комісії контролюючого органу є правоможним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу.
Засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду.
Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.
Ведення обліку матеріалів щодо роботи комісії контролюючого органу здійснюється секретарем такої комісії.
Пунктом 43 Порядку №1165 встановлено, що матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років.
За приписами п.44 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).
Відповідно до пункту 46 Порядку №1165 у протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.
Додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Згідно із додатком 4 Порядку №1165 у рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку у графі «Податкова інформація» розшифровується, яка саме податкова інформація.
У Додатку 4 до Порядку №1165 зазначено, що рішення про відповідність/ невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Відтак, положеннями Порядку №1165 передбачено певний алгоритм дій контролюючого органу, за результатом виконання якого ним може бути прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Пункт 5 наведеного Порядку передбачає, що перевірці відповідності критеріям ризиковості платника податку та показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, підлягає лише той платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації.
Законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім здійснення моніторингу платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування. Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Таким чином, питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання таким платником для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому, моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.
Право Комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду вказаного питання лише з підстав наявності податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, Порядком №1165 не передбачено.
На необхідність додержання установленої законодавцем послідовності прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, а саме те, що рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування, вказав Верховний Суд у постанові від 23.06.2022 року по справі №640/6130/20.
Комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази на підтвердження цієї інформації, а суд при вирішенні спорів такої категорії, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, має дослідити і надати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання Комісії та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 30.11.2021 року у справі №340/1098/20 та від 19.11.2021 року у справі №140/17441/20.
Як встановлено судом першої інстанції, спірним рішенням визнано позивача таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість Порядку №1165. Підставою віднесення підприємства до ризикових зазначено код податкової інформації: 09 – відсутня/анульована ліцензія, видана органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво та/або торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1, 215.3.2., 215.3.3 прим.1 та 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 ПК України. В графі «інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» визначено період здійснення господарської операції відповідно до кодів УКТЗЕД з 05.02.2025 року по 14.02.2025 року.
При цьому, суд першої інстанції обґрунтовано врахував, що відповідачем - Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків не надано жодних доказів, які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення про включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Таких доказів не надано відповідачем і суду апеляційної інстанції, та в матеріалах справи такі докази відсутні.
Щодо посилання в спірному рішенні на код 09 - «відсутність/анульована ліцензія, видана органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво та/або торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1, 215.3.2., 215.3.3 прим.1 та 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 ПК України» апеляційний суд зазначає наступне.
Розпорядженням ДПС України від 04.09.2024 року №442-р/л анульовано ліцензію ТОВ «АБК «ДНІПРО» №990108202100112 на виробництво алкогольних напоїв терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року. 
06.09.2024 року ТОВ «АБК ДНІПРО» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до ДПС України про визнання протиправним та скасувати розпорядження від 04.09.2024 року №442-р/л щодо анулювання ліцензії №990108202100112 на виробництво алкогольних напоїв право терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.09.2024 року, яка залишена без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28.11.2024 року, заяву про забезпечення позову задоволено частково: зупинено дію розпорядження ДПС України від 04.09.2024 року №442-р/л щодо анулювання ліцензії ТОВ «АБК ДНІПРО» №990108202100112 на виробництво алкогольних напоїв право терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року та заборонено ДПС України вчиняти дії по внесенню до Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах інформації щодо анулювання ТОВ «АБК ДНІПРО» ліцензії №990108202100112 на право виробництво алкогольних напоїв терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року та/або поновити ТОВ «АБК ДНІПРО» у Єдиному реєстрі ліцензіатів з виробництва та обігу спирту алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах запис про дію ліцензії №990108202100112 на право виробництво алкогольних напоїв терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року до набрання законної сили судовим рішенням у даній справі.
Постановою Верховного Суду від 20.03.2025 року в частині задоволення заяви про забезпечення позову скасовано ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.09.2024 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 28.11.2024 року по адміністративній справі №160/24214/24.
Крім того, Розпорядженням ДПС України від 26.11.2024 року №716-р/л анульовані ТОВ «АБК ДНІПРО» наступні ліцензії: №990115202100003 на виробництво зернового дистиляту, терміном дії з 19.11.2021 року до 19.11.2026 року, ліцензії №990102202100004 на виробництво спирту коньячного, терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року, ліцензії №990108202100112 на виробництво алкогольних напоїв, терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року. ТОВ «АБК ДНІПРО» звернулось до суду з позовом до ДПС України про визнання протиправним та скасувати розпорядження від 26.11.2024 року №716-р/л щодо анулювання ліцензій.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.12.2024 року заяву ТОВ «АБК ДНІПРО» про забезпечення позову задоволено: зупинено дію розпорядження ДПС України від 26.11.2024 року №716-р/л в частині анулювання ліцензії ТОВ «АБК ДНІПРО» №990108202100112 на виробництво алкогольних напоїв, терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року та заборонено ДПС України вчиняти дії по внесенню до Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, інформації щодо анулювання ТОВ «АБК ДНІПРО» ліцензії №990108202100112 на виробництво алкогольних напоїв, терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року та/або поновити ТОВ «АБК ДНІПРО» у Єдиному реєстрі ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, запис про дію ліцензії №990108202100112 на виробництво алкогольних напоїв, терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року до набрання законної сили судовим рішенням у даній справі. 
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 10.02.2025 року вказана ухвала скасована. 
Постановою Верховного Суду від 02.04.2025 року залишена в силі ухвала Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.12.2024 року та скасована постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 10.02.2025 року.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.01.2025 року по справі №160/24214/24, яке постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28.05.2025 року залишено в силі, позовні вимоги ТОВ «АБК ДНІПРО» задоволено частково, зокрема, визнано протиправним та скасовано розпорядження ДПС України від 04.09.2024 року №442-р/л щодо анулювання ліцензії ТОВ «АБК Дніпро» на виробництво алкогольних напоїв, терміном дії з 29.11.2021 року по 29.11.2026 року.
05.03.2025 року рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду по справі №160/32054/24, яке постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.08.2025 року залишено в силі, позовні вимоги ТОВ «АБК ДНІПРО» задоволено повністю: визнано протиправним та скасовано розпорядження ДПС України від 26.11.2024 року №716-р/л про анулювання ТОВ «АБК ДНІПРО» ліцензії №990115202100003 на виробництво зернового дистиляту, терміном дії з 19.11.2021 року до 19.11.2026 року, ліцензії №990102202100004 на виробництво спирту коньячного, терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року, ліцензії №990108202100112 на виробництво алкогольних напоїв, терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року та зобов`язано ДПС України видалити з Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, інформацію щодо анулювання ТОВ «АБК ДНІПРО» ліцензії №990115202100003 на виробництво зернового дистиляту, терміном дії з 19.11.2021 року до 19.11.2026 року, ліцензії №990102202100004 на виробництво спирту коньячного, терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року, ліцензії №990108202100112 на виробництво алкогольних напоїв, терміном дії з 29.11.2021 року до 29.11.2026 року, та поновити про них інформацію (внести відомості) до цього Реєстру.
Враховуюче наведене, судовими рішеннями по справам №160/32054/24 та №160/24214/24 встановлено протиправність розпорядження ДПС України від 04.09.2024 року №442-р/л та розпорядження від 26.11.2024 року №716-р/л про анулювання ліцензій з моменту їх винесення, а тому платник податків не може зазнавати негативних наслідків у зв`язку з їх протиправністю та відсутні підстави для віднесення ТОВ «АБК ДНІПРО» до «ризикових».
Також суд першої інстанції обґрунтовано звернув увагу, що ліцензія №990208202300035 - на право оптової торгівлі алкогольними напоями, крім сидру та перрі (без додання спирту) терміном дії з 28.04.2023 року до 28.04.2028 року була діючою та відповідачем - Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків не надано жодних доказів реалізації (постачання) товару ТОВ «АБК ДНІПРО» в період з 05.02.2025 року по 14.02.2025 року.
Вказані вище обставини відповідачем в апеляційній скарзі не спростовано.
Частиною другою статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Як вже зазначалось вище відповідачем ані суду першої, ані суду апеляційної інстанцій доказів, на підставі яких можна зробити висновок про відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не надано, та в матеріалах справи такі докази відсутні.
Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що спірне рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 14.02.2025 року №42931 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є безпідставним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, оскільки відповідачем, як в самому рішенні так і в апеляційній скарзі жодним чином не обґрунтовано та не наведено відповідності ТОВ «АБК ДНІПРО» п.8 Критерії ризиковості платника податків та/або критерії ризиковості операції.
Верховний Суд у постановах від 19.11.2021 року по справі №140/17441/20, від 05.01.2021 року у справі №640/10988/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.
Суд першої інстанції правильно зазначив, що комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації, що узгоджується із позицією викладеною у постановах Верховного Суду від 30.11.2021 року по справі №340/1098/20, від 23.06.2022 року у справі №640/6130/20.
Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону (Верховний Суд у постановах від 02.04.2020 року по справі №160/93/19, від 04.06.2020 року по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 року по справі №813/1301/15).
Верховний Суд у постанові від 22.07.2021 року по справі №520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.
Посилання відповідача в апеляційній скарзі на ту обставину, що Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків не є належним відповідачем по справі, оскільки 26.11.2025 року позивач змінив місце обліку зі Східного МУ ДПС по роботі з ВПП на Головне управління ДПС у Запорізькій області, апеляційний суд вважає безпідставним, оскільки позивачем оскаржується рішення Східного міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, прийняте 14.02.2025 року. Вказане не залежить від місця реєстрації платника податків на теперішній час.
Відповідно до частини третьої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про необхідність зобов`язання відповідача - Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛКОГОЛЬНО-БЕЗАЛКОГОЛЬНИЙ КОМБІНАТ ДНІПРО» з переліку ризикових платників податків.
Щодо зобов`язання ДПС України реєстрації складених позивачем податкових накладних датою їх фактичного отримання, апеляційний суд зазначає про таке.
Відповідно до пп.14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України єдиний реєстр податкових накладних/розрахунків коригування ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
При цьому, згідно із нормами п.19, п.20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 29 грудня 2010 року №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення).
У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних, яке набрало законної сили, такі податкові накладні реєструються після проведення перевірок, визначених п.12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому, датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Отже, реєстрація в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України, до якої з 21 серпня 2019 року перейшли повноваження ДФС України.
За таких обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог, з чим погоджується колегія суддів.
З урахуванням наведених вище обставин в їх сукупності колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції про відмову в задоволенні позовних вимог. 
У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. 
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, інші, зазначені в апеляційній скарзі доводи, окрім проаналізованих вище, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.
Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду відсутні.
Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки дана справа розглянута судом апеляційної інстанції у відповідності до вимог частини 1 статті 310 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного провадження та не відноситься до справ, передбачених частиною 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 77, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2026 року в адміністративній справі №160/31150/25 залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 січня 2026 року в адміністративній справі №160/31150/25 залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена в касаційному порядку, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України. 

Головуючий - суддя І.В. Юрко 

суддя С.В. Білак 

суддя С.В. Чабаненко