ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1784/26 Справа № 216/4223/25 	  	Суддя у 1-й інстанції - ГАЙТКО Л. А. Суддя у 2-й інстанції - Залізняк Р. М.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

05 червня 2026 року Кривий Ріг

05.06.2026р. суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду в м. Кривий Ріг Залізняк Р.М. перевіривши апеляційну скаргу адвоката Суботіна Г.Г., який діє в інтересах ОСОБА_1 на постанову Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20.11.2025р., якою провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрито у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП 

в с т а н о в и л а :

Оскаржуваною постановою суду першої інстанції провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрито у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП 

Постанову суду першої інстанції оскаржено адвокатом Суботіним Г.Г., в інтересах ОСОБА_1 , який прохає оскаржувану постанову скасувати, прийняти нову постанову, якою ОСОБА_2 притягнути до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.

Суд апеляційної інстанції перевіривши апеляційну скаргу, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення дійшов висновку, що вона не може бути прийнята до розгляду судом апеляційної інстанції та підлягає поверненню особі, яка її подала, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді в справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 цього Кодексу.

Право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватись у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» (рішення ЄСПЛ від 28 травня 1985 р. у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства»).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що ОСОБА_1 є суддею Криворізького районного суду Дніпропетровської області, та 22.05.2024р. розглядала цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, при цьому в залі судового засідання знаходився в статусі вільного слухача ОСОБА_2 , який під час розгляду справи суддею Березюк М.В. з причини його незгоди з ухваленим суддею Березюк М.В. рішенням про залишення клопотання відповідача без задоволення, порушив порядок у судовому засіданні. При цьому ОСОБА_2 на зауваження судді Березюк М.В. не відреагував, після чого висловив на її адресу образи з використанням нецензурної лайки, які вона особисто сприйняла як погрози перешкоджання здійсненню правосуддя.
28.05.2024р. суддя Березюк М.В. звернулася до Голови ВРП України Усика Г.І. та Генерального прокурора України Костюка А.Є. з повідомленням про це та внесення до відповідних органів подання про виявлення та притягнення до встановленої законом відповідальності ОСОБА_2 , який вчинив дії, що порушують гарантії незалежності суддів.
(а.с. 12) 

Слідчим Криворізького районного управління поліції ГУНП Дніпропетровської області повідомлення судді Березюк М.В. внесено до ЄРДР, розпочато досудове розслідування із попередньою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 376 КК України, проведено досудове розслідування та постановою слідчого від 22.03.2025р. кримінальне провадження № 42024042080000097 від 13.06.2024р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 376 КК України на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України закрито за відсутності в діянні складу кримінального правопорушення.
(а.с. 8-10, 17) 

19.05.2025р. заступником начальника Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області М. Каутом на ім`я голови Криворізького районного суду Дніпропетровської області Н.Коваль направлені копії матеріалів закритого ЄРДР № 42024042080000097 від 13.06.2024р. за ч. 1 ст. 204 КК України на 52 арк. без опису доданих документів, яке було закрито на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України, та слідчим виділені матеріали щодо притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 185-3 КУпАП ОСОБА_2 , для прийняття рішення згідно чинного законодавства, оскільки відповідно до ст. 255 КУпАП право складати протоколи про адміністративне правопорушення, передбачені ст. 185-3 КУпАП, має тільки судовий розпорядник.
(а.с. 1)

20.05.2025р. судовим розпорядником Криворізького районного суду Дніпропетровської області складено протокол про адміністративне правопорушення, проте, що 22.05.2024, в приміщенні Криворізького районного суду Дніпропетровської області, за адресою: пр-т Миру 5-а, м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, ОСОБА_2 , будучи в залі судового засідання в якості вільного слухача, при розгляді цивільної справи № 177/2430/23 провадження 2/177/147/24 під головуванням судді Криворізького районного суду Дніпропетровської області Березюк М.В., порушив порядок у судовому засіданні, а саме викрикував, на зауваження судді не реагував, висловлював на адресу судді образи з використанням нецензурної лексики та погроз, порушував порядок під час судового засідання, вчиняв дії, що свідчили про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.
Вищевказаними діями ОСОБА_2 допустив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 185-3 КУпАП, за ознаками непідкорення іншим громадянином розпорядженню головуючого, порушення порядку під час судового засідання, вчинення дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.
23.05.205р. вказаний протокол про адміністративне правопорушення надісланий до Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу для розгляду по суті.
(а.с. 2, 57) 

Постановою Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу провадження у справі про адміністративне правопорушення за стосовно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрито у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.
В обґрунтування прийнятого рішення суд першої інстанції зазначив, що чинне законодавство вимагає від учасників процесу або присутніх у судовому засіданні осіб поваги до суду як одного з інститутів державної влади. Питання визначення поняття «неповаги до суду», процедури притягнення винних осіб до відповідальності та визначення заходів впливу на порушника визначається Законом України «Про судоустрій та статус суддів», КУпАП, а також іншими процесуальними законами.
Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судоустрій та статус суддів», втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.
Згідно з п. 6 ч. 5 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» незалежність судді забезпечується, в тому числі, відповідальністю за неповагу до суду чи судді.
Відповідно до ст. 129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.
Згідно з ч. 1 ст. 50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.
Як визначається в ч. 4 ст. 216 ЦПК України за прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.
При цьому суд першої інстанції звернув увагу, що положеннями 2 та 3 абзацу розділу ІІ Рекомендацій щодо притягнення до відповідальності за неповагу до суду, наданих Радою суддів України у рішенні від 26.10.2018р. № 62, визначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається суддею-доповідачем зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбачене статтею 185-3 КУпАП.
З моменту оголошення перерви в судовому розгляді справи для розгляду питання про притягнення особи до відповідальності за прояв неповаги до суду дії суду переходять в площину адміністративного процесу, у зв`язку із чим суд повинен керуватися нормативними положеннями статей 276-285 КУпАП, які визначають загальний порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення та винесення щодо них постанов.
У відповідності до зазначених норм, розгляд справи про адміністративне правопорушення розпочинається з того, що головуючий на засіданні оголошує: склад суду, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки, права та обов`язки інших осіб, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення (законні представники та представники, захисник, свідок, експерт, перекладач), передбачені статтями 268-274 КУпАП. 
Після роз`яснення прав та обов`язків, суд переходить до заслуховування осіб, які беруть участь у розгляді даної справи, дослідження доказів, вирішення клопотань.
Відповідно до статті 284 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.
Вимоги до змісту постанови суду про накладення адміністративного стягнення закріплені у ч. 2 ст. 283 КУпАП.
Одночасно із загальними вимогами до процесу судового розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачених ст. 185-3 КУпАП, аналіз законодавче закріплених положень дозволяє виокремити наступні його особливості.
Частиною 2 ст. 277 КУпАП встановлений скорочений строк розгляду справ про адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 185-3 КУпАП, - протягом доби. Разом із тим, зазначений строк слід обраховувати з дня виявлення правопорушення, оскільки протокол про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 185-3 не складається.
Реалізація прав та процесуальних гарантій учасників судового процесу під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбаченого статтею 185-3 КУпАП, повинна здійснюватися таким чином, щоб це не перешкоджало розгляду справи у встановлені ст. 277 КУпАП строки. Разом із тим, у питанні дотримання прав та процесуальних гарантій учасників судового процесу слід передусім неухильно дотримуватись прецедентної практики Європейського суду з прав людини, висловленої у чисельних рішеннях Суду («Озтюрк проти Німеччини», «Енгель та інші проти Нідерландів», «Гурепка проти України» та інші), згідно з якою справи про адміністративні правопорушення, при наявності певних умов, повинні розглядатись за процедурою та з дотриманням процесуальних гарантій передбачених національним законодавством для кримінальних проваджень.
За загальним правилом, встановленим ст. 268 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 КУпАП, розглядаються в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Разом з тим, у випадку притягнення особи до відповідальності за статтею 185-3 КУпАП, справу може бути розглянуто і за відсутності такої особи, коли є дані про своєчасне сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, (частина 1 статті 268 КУпАП).
За змістом ст.ст. 221, 221-1 КУпАП справи даної категорії розглядаються суддями районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів, місцевими господарськими та адміністративними судами, апеляційними судами та Верховним Судом. Така справа розглядається суддею-доповідачем зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбачене ст. 185-3 КУпАП.
Таким чином, з моменту оголошення перерви у судовому розгляді справи або одразу після закінчення судового засідання суд фактично констатує вчинення особою дій, ознаки яких підпадають під дію статті 185-3 КУпАП, завершує стадію порушення справи про адміністративне правопорушення і переходить до наступної стадії, якою є розгляд справи про адміністративне правопорушення. Зважаючи на це, інші підготовчі дії до розгляду справи про адміністративне правопорушення, які передбачені ст. 278 КУпАП, судом (суддею) не проводяться.
На відміну від загального правила, відповідно до якого копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено, у випадку притягнення до відповідальності за ст. 185-3 КУпАП, копія постанови вручається відразу на місці вчинення правопорушення (ч.ч. 1, 5 ст. 285 КУпАП).
Проте, як встановив суд першої інстанції, вказані вимоги діючого законодавства не були дотримані. 
(а.с. 112-113)

Суд апеляційної інстанції зазначає, що адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП відноситься до адміністративних правопорушень, що посягають на громадський порядок та громадську безпеку.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері судоустрою.
Об`єктивна сторона правопорушення полягає вчиненні таких дій: 1) у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого; 2) в порушенні порядку під час судового засідання, 3) у вчиненні будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил. Кримінально-процесуальний та Цивільний процесуальний кодекси України, Кодекс адміністративного судочинства України та інші правові акти встановлюють певні правила поведінки у суді, які є обов`язковими для всіх учасників судового засідання. 
Правопорушення передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП може вчинюватись шляхом різноманітних дій у вербальній формі, шляхом жестикулювання. Шляхом бездіяльності під час непідкорення вимогам головуючого судовому засіданні тощо.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.
Суб`єктом правопорушення може бути будь-яка особа, яка бере участь у судовому засіданні, або визнана у встановленому законодавством порядку свідками, потерпілими, позивачами або відповідачами тощо. 

При цьому, суд апеляційної інстанції враховуючи, що об`єктом правопорушення – неповаги до суду, є суспільні відносини у сфері судоустрою, адміністративне правопорушення спрямоване не проти особи судді, а проти авторитету судової влади та порядку правосуддя в цілому. Суддя в такому процесі виступає виключно як представник держави, який фіксує порушення та накладає стягнення.
З урахуванням наведеного вище, вимог ст. 269 КУпАП адміністративним правопорушенням у виді неповаги до суду судді Березюк М.В. не може бути завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, матеріали справи не містять відомостей про наявність завданої моральної, фізичної або майнової шкоди, тому суддя Березюк М.В. не є потерпілою у даному провадженні.  

Таким чином суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суддя, як особа, не може виступати в статусі потерпілого у провадженні, яке стосується авторитету судової влади та порядку правосуддя в цілому, та не може бути суб`єктом подання апеляційної скарги відповідно до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП на постанову суду першої інстанції, яке стосується авторитету судової влади та порядку правосуддя в цілому. 

На підставі викладеного та керуючись ст. 294 КУпАП, суд апеляційної інстанції -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу адвоката Суботіна Геннадія Геннадійовича який діє в інтересах ОСОБА_1 на постанову Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20.11.2025р., якою провадження у справі про адміністративне правопорушення за щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрито у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП повернути апелянту разом із доданими матеріалами. 

Суддя