ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
04.05.2026	Справа № 910/1441/26	

Господарський суд міста Києва у складі судді Пукшин Л.Г., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін матеріали справи
за позовом Керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Києва (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд. 89, ідентифікаційний код 0291001930) в інтересах держави в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ідентифікаційний код 04633423)
до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Зелений Замок" (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 21, прим. 501, ідентифікаційний код 41312704)
про стягнення 363 889, 56 грн,

Представники сторін: не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Києва (далі - прокурор) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом в інтересах держави в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - прокурор) до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Зелений Замок" (далі - відповідач) про стягнення 363 889, 56 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Обслуговуючим кооперативом "Житлово-будівельний кооператив "Зелений Замок" за проєктними показниками площ укладено договір пайової участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 18.12.2018 № 207 у зв`язку із будівництвом житлового будинку загальною площею 1 980, 00 кв.м на вул. Мирній, 2/1 у Шевченківському районі м. Києва. Однак, Державною аудиторською службою України проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності Департаменту за період з 01.01.2020 по 30.06.2025 про що складено акт від 24.11.2025 №002000-25/41 та встановлено, що загальна площа житлового будинку на вул. Мирній, 2/1 у Шевченківському районі м. Києва становить: 2 595,00 кв. м. Отже відповідачем не виконано обов`язок щодо сплати коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. 
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.02.2026 залишено позовну заяву Шевченківської окружної прокуратури міста Києва без руху, встановлено прокурору строк та спосіб усунення недоліків позовної заяви.
23.02.2025 через підсистему ЄСІТС "Електронний суд" Керівником Шевченківської окружної прокуратури міста Києва подано заяву про усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.02.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Даною ухвалою суд на виконання вимог частини 7 статті 42 ГПК України, повідомив Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Зелений Замок" про обов`язок, встановлений частиною 6 статті 6 ГПК України, зареєструвати свій електронний кабінет через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему, що забезпечує обмін документами.
25.03.2026 до відділу діловодства суду від Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Зелений Замок" надійшов відзив на позовну заяву з додатками (надісланий 19.03.2026).
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.03.2026 повернуто без розгляду відзив Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Зелений Замок на підставі частини 4 ст. 170 ГПК України.
З метою повідомлення відповідача про розгляд справи судом та про його право подати відзив на позовну заяву, на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, ухвала суду про відкриття провадження у справі від 25.02.2026 була направлена судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу місцезнаходження відповідача, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Вказана ухвала була вручена представнику відповідача 09.03.2026, про що свідчить наявне у матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення № R068067804345.
Отже, відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи відповідно до ст. 120 Господарського процесуального кодексу України.
У відповідності до вимог статей 165, 251 Господарського процесуального кодексу України, відповідачу був встановлений строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
Приписами частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Приймаючи до уваги, що відповідач у встановлений строк не подав до суду відзив на позов, а відтак не скористався наданими йому процесуальними правами, за висновками суду, у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України.
У частині 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.
Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив.
18.12.2018 між Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент економіки та інвестицій; Департамент) та Обслуговуючим кооперативом "Житлово-будівельний кооператив "Зелений Замок" (далі - замовник; ОК "ЖБК "Зелений Замок") було укладено договір пайової участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва №207 (далі - договір), предметом якого, згідно пункту 1.1. договору, є сплата замовником пайової участі (внесків) на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (далі - пайовий внесок) у зв`язку із будівництвом об`єкта: тип робіт: нове будівництво; тип об`єкта: будівництво житлового будинку загальною площею 1 980, 00 кв.м. (в т.ч. загальна площа квартир 1 338, 00 кв.м, площа вбудованих нежитлових приміщень 609, 00 кв.м); адреса об`єкта: вул. Мирна, 2/1 (Шевченківський район м. Києва) (далі - "Об`єкт будівництва/реконструкції").
Відповідно до пункту 1.2 договору розмір пайового внеску становить 993 168, 00 грн (без ПДВ) згідно з розрахунком від 05.12.2018, що наданий в додатку 1 і є невід`ємною частиною цього договору, та підлягає уточненню після надання фактичних даних технічної інвентаризації та/або загальної кошторисної вартості об`єкту будівництва/реконструкції, визначеної в установленому порядку за фактичними техніко-економічними показниками.
За умовами пункту 1.3. договору, відповідно до п. 9 рішення Київської міської ради від 15.11.2016 № 411/1415 (із змінами та доповненнями" внесеними рішенням Київської міської ради від 13.09.2018 №1370/5434) замовник зобов`язується сплатити пайовий внесок у сумі (1 120 072,80 * 0,50) - 496 584,00 грн (без ПДВ) до 28.12.2018 року включно, але в будь-якому випадку в повному обсязі до дати прийняття об`єкта будівництва/реконструкції в експлуатацію, в залежності від того, яка з них настане раніше;
Відповідно до п. 10 рішення Київської міської ради від 15.11.2016 № 411/1415 (із змінами та доповненнями, внесеними рішення Київської міської ради від 13.09.2018 №1370/5434) в разі несплати замовником пайового внеску у сумі, визначеній в абзаці 1 цього пункту, в повному обсязі до 31.12.2018 включно. Замовник зобов`язується сплатити:
- пеню та інфляційні втрати згідно п. 4.1. та п. 4.2. договору за період з 29.12.2018 до 31.12.2018 включно;
- пайовий внесок у сумі, визначеній в п. 1.2 договору (за мінусом платежів, які надійшли до 31.12.2018 включно);
- пеню та інфляційні втрати відповідно п. 4.1. та п. 4.2. договору, які нараховуються з 01.01.2019 на суму пайового внеску, визначену в п. 1.2 договору (за мінусом платежів, які надійшли до 31.12.2018 включно).
Пунктом 2.2. договору сторони погодили, що у випадку збільшення загальної площі, зміни інших характеристик об`єкту будівництва/реконструкції, вказаного у п. 1.1 нього договору, замовник зобов`язаний письмово повідомити ці обставини Департаменту економіки та інвестицій не пізніше ніж через 30 днів з моменту, коли ці обставини стали відомі або мали стати відомими замовнику.
Умовами пункту 2.3. договору встановлено, що після визначення додаткової суми пайового внеску, що підлягає сплаті у зв`язку із збільшенням загальної площі чи в інших випадках, передбачених у п. 2.2 цього договору, замовник укладає із Департаментом економіки та інвестицій додаткову угоду до цього договору, на підставі якої сплачує відповідні додатково визначені кошти. Моментом подання повідомлення с момент його надходження до Департаменту економіки та інвестицій та реєстрації відповідно до правил, встановлених в Департаменті економіки та інвестицій.
Відповідно до пунктів 2.5. довідка про виконання умов пайової участі видається замовнику або його представнику особисто під розписку або із відміткою про отримання на копії довідки, яка залишається у департаменті економіки та інвестицій. Замовник зобов`язаний виконати своє зобов`язання по сплаті пайового внеску особисто. Покладання замовником своїх обов`язків, що випливають з цього договору на іншу особу (або заміна сторони у договорі) допускається виключно за згоди департаменту економіки та інвестицій, на підставі відповідних юридичних документів або шляхом укладення додаткової угоди до цього договору.
Згідно пункту 3.1 договору замовник зобов`язаний перерахувати пайовий внесок на умовах та в порядку визначених цим договором.
Замовник зобов`язаний до введення об`єкту будівництва/реконструкції, визначеного в п. 1.1. цього договору, в експлуатацію звернутися до Департаменту економіки та інвестицій для проведення остаточних розрахунків пайового внеску за даними технічної інвентаризації об`єкту та/або загальною кошторисною вартістю об`єкта будівництва/реконструкції, визначеної в установленому порядку, за фактичними техніко-економічними показниками. Департамент економіки та інвестицій за умови належного виконання замовником своїх обов`язків, що встановлені цим договором, зобов`язаний в порядку, визначеному цим договором, видати замовнику довідку про виконання умов пайової участі (пункт 3.2 та 3.3 договору).
Відповідно до пункту 6.1 договір може бути змінено за згодою сторін, шляхом укладення відповідної додаткової угоди.
Договір набирає чинності з моменту реєстрації в Департаменті економіки та інвестицій. Цей договір припиняється в наступних випадках: виконанням - з дати надходження останнього платежу з урахуванням пп. 1.3, 2.3, 3.2. 4.1, 4.2, 4.3 цього договору; припиненням з підстав, зазначених у п. 6.2 цього договору - через 10 днів після відправлення замовнику письмового повідомлення або публічного оприлюднення відповідної інформації про розірвання цього договору. У зв`язку з ліквідацією сторони цього договору - з дати виключення сторони з відповідного державного реєстру (пункти 7.1 та 7.2 договору).
Додатком №1 до договору пайової участі від 18.12.2018 №207 встановлено: Обслуговуючий кооператив "Житлово-будівельний кооператив "Зелений Замок"; тип робіт: нове будівництво; тип об`єкта: будівництво житлового будинку загальною площею 1 980,00 кв.м (в т.ч. загальна площа квартир 1 338,00 кв.м, площа вбудованих нежитлових приміщень 609,00 кв.м); адреса об`єкта: вул. Мирна, 2/1 в Шевченківському районі м. Києва розрахунок пайової участі станом на: 05.12.2018; розрахунок пайової участі відповідно пункту 6.5 Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури міста Києва: житлова площа - 1338,00 кв.м., інфляція - 1,254, норматив - 10 000, 00 грн, ставка - 4%, розрахункова сума - 671 140, 80 грн; нежитлова площа - 642,00 кв.м., інфляція - 1,254, норматив - 10 000, 00 грн, ставка - 4%, розрахункова сума - 322 027,20 грн; розмір пайового внеску - 993 168,00 грн.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем на виконання умов договору було перераховано на бюджетний рахунок розвитку спеціального фонду міста Києва суму пайового внеску в розмірі 496 584, 00 грн, що підтверджується довідкою про надходження коштів за період з 01.01.2018 - 16.12.2025.
З метою виконання замовником умов договору Департамент направив на адресу ОК "ЖБК "Зелений Замок" лист від 02.12.2020 №050/18-7121 про надання фактичних даних технічної інвентаризації об`єкту будівництва для проведення остаточних розрахунків та сплати, за необхідності, додатково визначених коштів пайової участі до введення об`єкту в експлуатацію.
У відповідь замовник листом від 22.12.2020 №2/34/2020 повідомив Департамент про те, що проводяться заходи по уточненню технічної інвентаризації та після отримання остаточних даних технічної інвентаризації кооператив виконає умови договору пайової участі. Після чого, не одержавши від замовника документів щодо технічної інвентаризації, Департамент направив повторний лист від 01.06.2023 № 050/18-2098. 
Однак запитувані документи відповідачем надані не були.
Як вбачається з матеріалів справи, Державною аудиторською службою України проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності Департаменту за період з 01 січня 2020 року по 30 червня 2025 року, внаслідок чого виявлено встановлені об`єкти, зокрема житловий будинок на вул. Мирній, 2/1 у Шевченківському районі м. Киева, за яким Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта від 19.03.2020 за № КВ 141200790009, та за яким раніше інформація про зареєстровані/видані документи про готовність до експлуатації в Реєстрі будівельної діяльності не була віднайдена.
За результатами опрацювання інформації з декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 19.03.2020 за № КВ 141200790009 та інформації щодо технічної інвентаризації Т101:9218-4949-8940-4102, розміщеної в Реєстрі будівельної діяльності, встановлено що загальна площа житловою будинку на вул. Мирній, 2/1 у Шевченківському районі м. Києва становить: 2595,00 кв.м., що тобто загальна площа об`єкту збільшена на 615, 00 кв.м.
Однак, за твердженням прокурора, у зв`язку зі збільшенням загальної площі об`єкту будівництва на вул. Мирній, 2/1 у Шевченківському районі м. Києва звернення Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "ЗЕЛЕНИЙ ЗАМОК" з метою проведення остаточних розрахунків пайового внеску за фактичними техніко-економічними показниками не надходили, пайові кошти на створення і розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва до міського бюджету не перераховувались.
Відтак, оскільки у відповідача наявний обов`язок згідно вимог чинного законодавства та умов договору, доплатити пайовий внесок, у зв`язку з збільшенням площі об`єкта будівництва, вказане стало підставою для звернення до суду з даним позовом про стягнення 180 736, 20 грн на підставі ст. 1212 Цивільного кодексу України.
Крім того, прокурором заявлено вимоги про стягнення з відповідача 3% річних в сумі 31 154, 22 грн та інфляційні втрати в сумі 151 999, 14 грн за період з 20.03.2020 по 17.12.2025.
Так, частиною 2, 3 статті 4 Господарського процесуального кодексу України визначено, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.
До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Так, відповідно до статті 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Як передбачено частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
При цьому, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 та від 26.06.2019 року у справі № 587/430/16-ц та Верховного Суду від 21.07.2021 року у справі № 520/21430/18, від 20.09.2021 року у справі № 903/828/20, від 06.09.2021 року у справі № 562/3535/18.
У даному випадку, прокурор, подаючи позов в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах: Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), послався на ч. 3-5 статті 53 ГПК України, ч. 3, 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" та вказав на нездійснення останнім заходів щодо захисту інтересів територіальної громади.
Пунктом 5 ч. 1 ст. 28 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" закріплені повноваження виконавчих органів міських рад щодо залучення на договірних засадах коштів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, розташованих на відповідній території, та коштів населення, а також бюджетних коштів на будівництво, розширення, ремонт і утримання на пайових засадах об`єктів соціальної і виробничої інфраструктури та на заходи щодо охорони навколишнього природного середовища.
Згідно з пп. 1 п. "б" ст. 28 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" здійснення контролю за дотриманням зобов`язань щодо платежів до місцевого бюджету на підприємствах і в організаціях незалежно від форм власності віднесено до повноважень виконавчих органів міської ради.
Відповідно до Положення про Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 02.03.2023 №6025/6066, Департамент є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Державної казначейської служби України, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням (п. 16 Положення).
Згідно з п. 5.45 вказаного Положення, Департамент готує договори про пайову участь фізичних та юридичних осіб у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста та оформлює розрахунки розмірів пайової участі (внесків) замовників (інвесторів) у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста.
Для здійснення повноважень та виконання завдань Департамент має право одержувати в установленому порядку від інших структурних підрозділів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), районних в місті Києві державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності та їх посадових осіб інформацію, документи і матеріали, потрібні для виконання покладених на Департамент завдань, здійснювати представництво (самопредставництво) інтересів Київського міського голови, Київської міської ради, виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Департаменту, їх посадових осіб у судах України на всіх стадіях судового процесу через посадових осіб юридичної служби Департаменту, які без окремого доручення беруть участь у справах з усіма правами, крім відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди, що надані законодавством про адміністративне, господарське, цивільне судочинство, Кодексом України з процедур банкрутства, та на стадії примусового виконання рішень судів позивачу, Відповідачу, третій особі, учаснику судового провадження, учаснику виконавчого провадження, стягувану, боржнику, представнику (п.п. 6.4, 6.9 Положення).
Згідно із п. 6 рішення Київської міської ради від 15.11.2016 № 411/1415 "Про затвердження Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва" (далі - Порядок), у разі встановлення факту прийняття об`єкта будівництва, або реконструкції в експлуатацію, або присвоєння адреси новозбудованим, реконструйованим об`єктам без наявності довідки про виконання умов пайової участі Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зобов`язаний звернутися до особи, що порушила умови Порядку, з вимогою про укладення договору про пайову участь та, за наявності обґрунтованих підстав, звернутися до правоохоронних органів або до суду.
Отже, Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), що реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування, і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`явити обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень, а у разі незабезпечення виконання таких вимог звертатися до суду в інтересах держави.
При цьому, на адресу Київської міської прокуратури 28.11.2025 надійшов лист Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 28.11.2025 № 050/08-4768, в якому Департамент зазначив, що вживає цивільно-правові заходи в межах бюджетних асигнувань, та на даний час є позивачем у більш ніж 190 справах зазначеної категорії. Разом з тим, Департамент просив прокуратуру вжити заходи представницького характеру, передбачені ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", звернувшись до суду з позовом в інтересах держави до замовників будівництва, зокрема, ОК "ЖБК "Зелений Замок", про стягнення безпідставно збережених коштів пайової участі. 
За таких обставин суд дійшов висновку про те, що прокурор дотримався порядку, визначеного статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", для звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).
Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ч. 2 ст. 509 Цивільного кодексу України, зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України визначено, що договори та інші правочини є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків. 
Відповідно до ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів врегульовані нормами Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Так, стаття 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначає, що замовником є фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.
За змістом статей 2, 10 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", статей 4, 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій.
Як встановлено судом, відповідач є замовниками будівництва житлового будинку по вул. Мирна, 2/1 у Шевченківському районі м. Києва.
Відповідно до частин 1-3, 8-9 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, що діяла до 01.01.2020) порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками. У разі зміни замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту зменшується на суму коштів, сплачених попереднім замовником відповідно до укладеного ним договору про пайову участь. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.
На виконання положень статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", з метою вдосконалення порядку залучення, розрахунку розмірів і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва Київською міською радою прийнято рішення "Про затвердження Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва" №411/1415 від 15.11.2016.
З 01 січня 2020 року набули чинності норми Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», якими була скасована стаття 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Згідно з пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" №132-IX від 20.09.2019 (надалі - Закон № 132-ІХ) договори про сплату пайової участі, укладені до 1 січня 2020 року, є дійсними та продовжують свою дію до моменту їх повного виконання. Установлено, що протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (далі - пайова участь) у такому розмірі та порядку: 1) розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом): для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування; 2) пайова участь не сплачується у разі будівництва: об`єктів будь-якого призначення на замовлення державних органів або органів місцевого самоврядування за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів; будівель навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту, медичного і оздоровчого призначення; будинків житлового фонду соціального призначення та доступного житла; індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків загальною площею до 300 квадратних метрів, господарських споруд, розташованих на відповідних земельних ділянках; об`єктів комплексної забудови територій, що здійснюється за результатами інвестиційних конкурсів або аукціонів; об`єктів будівництва за умови спорудження на цій земельній ділянці об`єктів соціальної інфраструктури; об`єктів, що споруджуються замість тих, що пошкоджені або зруйновані внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного або природного характеру; об`єктів, передбачених Державною цільовою програмою підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, за рахунок коштів інвесторів; об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу); об`єктів у межах індустріальних парків на замовлення ініціаторів створення індустріальних парків, керуючих компаній індустріальних парків, учасників індустріальних парків; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель сільськогосподарського призначення, лісництва та рибного господарства; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до будівель промислових; об`єктів, які згідно з державним класифікатором будівель та споруд належать до силосів для зерна та складських майданчиків (для зберігання сільськогосподарської продукції).
Пунктами 3, 4, 5 частини 2 Прикінцевих положень Закону №132-ІХ визначено обов`язок замовника протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва. Пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію. Кошти, отримані як пайова участь, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту.
Відповідно до підпункту 5 пункту «а» частини першої статті 28 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить залучення на договірних засадах коштів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, розташованих на відповідній території, та коштів населення, а також бюджетних коштів на будівництво, розширення, ремонт і утримання на пайових засадах об`єктів соціальної і виробничої інфраструктури та на заходи щодо охорони навколишнього природного середовища.
19.12.2019 Київською міською радою прийнято рішення №460/8033 "Про внесення змін до Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва", яким Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва з 01.01.2020 приведено у відповідність до норм Закону № 132-ІХ.
Відповідно п. 3.1 розділу ІІІ вказаного Порядку, пайова участь є обов`язковим внеском, який замовник має сплатити до бюджету міста Києва, крім випадків, передбачених законами України та цим Порядком.
Під час розгляду справи відповідачем не надано жодних доказів того, що будівництво об`єкту, яке здійснює відповідач з третьою особою, підпадає під перелік об`єктів, які звільнені законом від сплати пайової участі, як і не наведено підстав для звільнення від сплати такого внеску.
Пунктом 3.4 розділу ІІІ Порядку зазначено, що Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є єдиним органом, уповноваженим здійснювати розрахунок пайової участі та укладання, зміну та розірвання договорів про пайову участь (з урахуванням особливостей інших положень цього Порядку).
Згідно пункту 3.7 розділу ІІІ Порядку визначено, що кошти, отримані як пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Києва.
Відповідно до підпункту 5.1.1 розділу V Порядку підставою для розрахунку розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту є звернення замовника до Департаменту про укладання договору про пайову участь. Таке звернення подається щодо кожного об`єкта будівництва окремо.
Як встановлено судом, Департамент направив на адресу ОК "ЖБК "Зелений Замок" лист від 02.12.2020 №050/18-7121 про надання фактичних даних технічної інвентаризації об`єкту будівництва для проведення остаточних розрахунків та сплати, за необхідності, додатково визначених коштів пайової участі до введення об`єкту в експлуатацію, однак запитувані документи відповідачем надані не були.
Державною аудиторською службою України проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності Департаменту за період з 01 січня 2020 року по 30 червня 2025 року про що складено акт від 24.11.2025 № 002000-25/41. Під час проведення ревізії встановлені нововиявлені об`єкти, зокрема і житловий будинок на вул. Мирній, 2/1 у Шевченківському районі м. Києва, за яким Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта від 19.03.2020 за № КВ141200790009, та за яким раніше інформація про зареєстровані/видані документи про готовність до експлуатації в Реєстрі будівельної діяльності не була віднайдена. 
За інформацією Департаменту з декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 19.03.2020 за № КВ141200790009 та інформації щодо технічної інвентаризації Т101:9218-4949-8940-4102, розміщеної в Реєстрі будівельної діяльності, встановлено що загальна площа житлового будинку на вул. Мирній, 2/1 у Шевченківському районі м. Києва становить: 2 595,00 кв. м. Вищезазначене свідчить про збільшення загальної площі об`єкту на 615, кв.м. Однак, у зв`язку зі збільшенням загальної площі об`єкту будівництва на вул. Мирній, 2/1 у Шевченківському районі м. Києва звернення ОК «ЖБК «Зелений Замок» з метою проведення остаточних розрахунків пайового внеску за фактичними техніко-економічними показниками не надходили, пайові кошти на створення і розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва до міського бюджету не перераховувались. 
Отже, всупереч ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на дату виникнення правовідносин) замовником будівництва - ОК "ЖБК "Зелений Замок" не виконано обов`язок щодо сплати коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.
Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Оскільки об`єкт прийнято в експлуатацію у 2020 році, саме з цього моменту вважається, що відповідачем порушено зазначені зобов`язання щодо сплати пайової участі.
У разі порушення зобов`язання з боку замовника будівництва щодо участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту у правовідносинах, які виникли до внесення змін у законодавство щодо скасування обов`язку замовника будівництва укласти відповідний договір, орган місцевого самоврядування вправі звертатись з позовом до замовника будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів на підставі статті 1212 Цивільного кодексу України. Саме такий спосіб захисту буде ефективним та призведе до поновлення порушеного права органу місцевого самоврядування.
Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16 червня 2022 року в справі № 909/1402/19.
Відповідно до частини першої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно.
Судом встановлено, що розмір пайової участі розраховано на підставі п.6.4.1. Порядку, за наведеною в Порядку формулою.
Суд зазначає, що відповідач як замовник будівництва зобов`язаний перерахувати органу місцевого самоврядування (позивачу) безпідставно збережені грошові кошти пайової участі на підставі статті 1212 ЦК України. Такі висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2021 у справі № 643/21744/19 та Верховного Суду від 20.07.2022 у справі № 910/9548/21, від 13.12.2022 у справі №910/21307/21.
Отже, належним та ефективним способом захисту є звернення в подальшому органів місцевого самоврядування з позовом до замовників будівництва про стягнення безпідставно збережених грошових коштів пайової участі на підставі статті 1212 ЦК України.
Крім того, прокурором заявлено вимоги про стягнення з відповідача 3% річних в сумі 31 154, 22 грн та інфляційні втрати в сумі 151 999, 14 грн за період з 20.03.2020 по 17.12.2025.
Відповідно до частини 2 статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Передбачений частиною 2 статті 625 ЦК України обов`язок боржника, який прострочив виконання грошового зобов`язання, сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми виникає виходячи з наявності самого факту прострочення, який у цій справі має місце з моменту безпідставного збереження відповідачем грошових коштів позивача (які відповідач повинен був перерахувати позивачу не пізніше прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію).
Перевіривши надані позивачем розрахунки 3% річних та інфляційних втрат, суд дійшов висновку про їх обґрунтованість, вірність та відповідність фактичним обставинам справи і нормам чинного законодавства, у зв`язку з чим, позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню в повному обсязі.
Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Відповідно до статей 76-79 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
За приписами ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Відповідач під час розгляду справи не надав суду належних та допустимих доказів, які б спростували позовні вимоги, або свідчили про відсутність у нього обов`язку щодо сплати заборгованості, як і не скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву.
З урахуванням вищевикладеного, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог.
На підставі викладеного, враховуючи положення ст.129 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача.
Керуючись ст. 129, 236 - 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.
2. Стягнути з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Зелений Замок" (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 21, прим. 501, ідентифікаційний код 41312704) до бюджету міста Києва на користь Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (одержувач: ГУК у м. Києві; банк одержувача: Казначейство України (ЕАП); код доходів: 24170000; код ЄДРПОУ: 37993783; рахунок IBAN: UA 538999980314131921000026001; призначення платежу: "Надходження коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту") 180 736 грн 20 коп. - коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, 151 999 грн 14 коп. - інфляційні втрати та 31 154 грн 22 коп. - три відсотки річних.
3. Стягнути з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "Зелений Замок" (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 21, прим. 501, ідентифікаційний код 41312704) на користь Київської міської прокуратури (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд. 89, ідентифікаційний код 0291001930) витрати зі сплати судового збору у розмірі 4 366 грн 67 коп.
4. Після набрання рішенням суду законної сили видати накази.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 04.05.2026.

Суддя Л.Г. Пукшин