Справа № 196/668/26 
№ провадження 3-зв/196/5/2026 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.06.2026 с-ще Царичанка
Суддя Царичанського районного суду Дніпропетровської області Костюков Д.Г., розглянувши заяву адвоката Бойка Юрія Олександровича про відвід судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області Бабічевої Любові Петрівни по справі про адміністративне правопорушення №196/668/26 відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Царичанського районного суду Дніпропетровської області від захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвоката Бойка Ю.О. надійшла заява про відвід судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області Бабічевої Л.П. по справі про адміністративне правопорушення №196/668/26 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП на підставі п.4 ч.1 ст.75 КПК України через наявність інших обставин, які викликають сумнів у її неупередженості. Як на підставу для відводу посилається на те, що суддею не проведено підготовчих дій та не ухвалено процесуальних рішень щодо відкриття провадження та подальшого руху справи, в тому числі й щодо призначення справи до розгляду; порушено принцип сприяння захисту та ст.62 Конституції України; суддя надіслала запит до ВП №4 ДРУП №2 ГУНП в Дніпропетровській області щодо надання інформації про ступінь завданих тілесних ушкоджень ОСОБА_2 , чим наперед визначила питання про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП; суддя відмовилась залучити прокурора та не забезпечила змагальність процесу; в порядку підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення не вирішила питання щодо правильності складення протоколу та інших матеріалів при тому, що протокол складений з порушенням законодавства; не повернула до відділення поліції протокол та безпідставно здійснює судове провадження на основі неправильно складеного протоколу про адміністративне правопорушення. Також, суддя, на думку заявника, не забезпечує розгляд справи на засадах верховенства права, рівності та змагальності, діє упереджено, підтримуючи обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, а не здійснюючи правосуддя. Таким чином, у вищезазначених обставинах вбачає упередженість судді, тому заявляє відвід судді Бабічевій Л.П.

Захисник Бойко Ю.О. та Іващенко І.І., будучи сповіщеними про час та місце розгляду заяви про відвід судді, у судове засідання не з`явились. 
Розглянувши заяву про відвід суд приходить до наступних висновків. 
Відповідно до ч.1 ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.
У Кодексі України про адміністративні правопорушення відсутні положення, що регулюють підстави та порядок відводу (самовідводу) судді, хоча зазначені вище норми як національного законодавства так і міжнародного права вимагають від суду усунути сумніви щодо його повноважень, у разі їх виникнення. Крім того, чинні Кримінальний процесуальний кодекс України, Цивільний процесуальний кодекс України; Кодекс адміністративного судочинства України передбачають відвід (самовідвід) судді, а тому в даному випадку є необхідність у застосуванні аналогії права.
Відповідно до ст.6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України, на засадах верховенства права.
У пункті 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про незалежність судової влади» № 8 від 13.06.2007 наголошується, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.
Відповідно до ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Щодо підстав для відводу суд вважає необхідним застосувати положення КПК України. 
Відповідно до ч.1 ст.75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
У рішенні по справі "Білуха проти України" (Заява N 33949/02) від 09 листопада 2006 року ЄСПЛ наголосив ознаки суб`єктивного критерію неупередженості та зазначив, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Заявлений учасником відвід складу суду від розгляду справи має ґрунтуватися не на особистих переконаннях заявника щодо обставин спірних правовідносин, а на оцінці доказів та особистих переконань конкретного судді у конкретній справі при її вирішенні.
Відповідно до п.2 рішення Ради суддів України від 07.09.2017 року №46 наявність судового рішення, яке ухвалене судом (суддею, слідчим суддею) в іншій справі у подібних правовідносинах, або за участю тих самих сторін, або з процесуальних чи інших питань у тій самій справі, не породжує у діяльності судді (суддів) конфлікту інтересів у розумінні Закону України «Про запобігання корупції».
Як вбачається з заяви про відвід наведені заявником в обґрунтування відводу доводи стосуються його незгоди з процесуальною діяльністю судді та прийнятими суддею процесуальними рішеннями, що не може бути підставою для відводу судді та не свідчить про упередженість, необ`єктивність або зацікавленість судді при розгляді даної справи.
Аналогічна правова позиція неодноразово висловлена Верховним Судом, зокрема, в ухвалах від 1 жовтня 2018 року у справі №9901/673/18 та від 18 грудня 2018 року у справі №910/2968/18.
У висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку з добросовісним здійсненням ними своїх функцій. Судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду і визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції.
Таким чином, наведені заявником обставини не є підставами для відводу, у зв`язку з чим заява про відвід судді задоволенню не підлягає. 
При цьому суд зауважує, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.
Право на відвід не є абсолютним, бо в інакшому випадку воно перетвориться у свавільне обрання суддів для розгляду справи та спосіб процесуального зловживання, що суперечитиме принципам верховенства права та загальним засадам судочинства.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 245, 246 КУпАП України, ст. 75 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ: 

? ? У задоволенні заяви адвоката Бойка Юрія Олександровича про відвід судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області Бабічевій Любові Петрівни по справі про адміністративне правопорушення №196/668/26 відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП - відмовити.
Постанова оскарженню не підлягає. 

Суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ?? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? Д.Г. Костюков? ?