КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

апеляційне провадження №3-зв/824/16/2026
справа №753/434/26

ПОСТАНОВА

27 квітня 2026 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ ОСОБА_1 , розглянувши заяву ОСОБА_2 про відвід судді ОСОБА_3 у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

Постановою Дарницького районного суду міста Києва від 11 березня 2026 року ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн в дохід держави з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 рік.
Не погодившись з прийнятою постановою, захисником ОСОБА_2 - адвокатом ОСОБА_4 подано апеляційну скаргу.
Згідно даних протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 квітня 2026 року визначено головуючого суддю ОСОБА_3 .
23 квітня 2026 року ОСОБА_2 подано заяву про відвід судді ОСОБА_3 . 
Заяву подано у електронній формі шляхом направлення на електронну адресу суду.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 квітня 2026 року для розгляду заяви про відвід визначено суддю ОСОБА_1 .
Дослідивши подану заяву про відвід судді, суд робить такий висновок.
Будь-яких вимог до заяви про відвід судді КУпАП не містить. Відтак, приймаючи до уваги те, що відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним, з цього приводу апеляційний суд враховує положення кримінального процесуального закону.
Частиною 2 статті 80 КПК України за підставами, передбаченими статтями 75-79 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.
Положеннями КПК України окремо не унормовано форми підписання заяви про відвід судді. Проте згідно з положеннями КПК України апеляційна скарга обов`язково підписується особою, яка її подала (частина 5 статті 396 КПК України).
Тобто вимоги щодо письмової форми будь-якої заяви з власноручним підписом встановлені законодавцем у зв`язку з тим, що розгляд анонімних апеляційних скарг чинним законодавством не допускається.
Підпис ідентифікує автора та слугує задля підтвердження того, що особа ознайомлена з документом, який вона підписала, і погоджується з його змістом. В юридичному сенсі підпис є підтвердженням певної дії, угоди чи зобов`язання та надає документу юридичну силу.
КУпАП не регульовано питання щодо способу підписання процесуальних документів в електронній формі. Проте, за загальними правилами судочинства та діловодства у судах кожна заява чи скарга, в тому числі і заяви про відвід, повинна бути підписана особою, яка її подає, та на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".
Електронний документ ? документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа (стаття 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг").
Згідно статті 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".
Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис, який є способом підтвердити, що електронний документ підписала конкретна людина і вона погоджується з його змістом. Вказане відповідає положеннями статті 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг".
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.09.2023 року у справі №204/2321/22 виснувала, що звернення фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб) до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом з обов`язковим його скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду. 
Такі вимоги жодним чином не порушують сутність права на доступ до суду, закріпленого у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Убачається, що заява про відвід судді ОСОБА_3 надійшла в електронній формі на офіційну електронну адресу без електронного підпису заявника, що не відповідає вищезазначеному. Заява подана у вигляді скан-копії надрукованої заяви із графічним зображенням підпису заявника.
За таких підстав, враховуючи, що особа подала заяву про відвід судді без її підписання у спосіб, передбачений законом, що суперечить вимогам щодо її оформлення (не підписану електронним підписом), у зв`язку із чим через допущені недоліки неможливо установити особу заявника та її волевиявлення на звернення до суду із такою заявою, подана заява про відвід судді підлягає поверненню.
Одночасно суд роз`яснює, що повернення заяви про відвід судді не перешкоджає повторному зверненню із такою заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.
Керуючись статтями 294 КУпАП, суд -
ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_2 про відвід судді ОСОБА_3 у справі №753/434/26 ? повернути особі, яка її подала.
Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1