ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.06.2026	м. Дніпро	Справа № 904/2684/25 (215/1704/24)	

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Примака С.А. за участю секретаря судового засідання Скорик Н.О.

за позовом ОСОБА_1 , м. Кривий Ріг
ОСОБА_2 , м. Кривий 
ОСОБА_3 , м. Кривий 
ОСОБА_4 , м. Кривий 
ОСОБА_5 , м. Кривий 
ОСОБА_6 , м. Кривий Ріг
ОСОБА_7 , м. Кривий 
ОСОБА_8 , м. Кривий Ріг
ОСОБА_9 , м. Кривий Ріг
ОСОБА_10 , м. Кривий Ріг
до відповідача-1 ОСОБА_11 , м. Кривий Ріг
відповідача-2 Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", м. Кривий Ріг
третя особа: Первинна організація профспілки трудящих металургійної і гірничодобувної промисловості України Публічного Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", м. Кривий Ріг 
про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування наказу, стягнення премії
в межах справи №904/2684/25
за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "СПАЙКЕРС КОНСАЛТІНГ", м. Київ 
до боржника Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", м. Кривий Ріг 
про визнання банкрутом

За участю (найменування сторін та інших осіб, що беруть участь у справі):
Представник позивачів Гавриленко Ю.Ю., адвокат;
Від відповідача-1: Литвиненко С.В., адвокат;
Від відповідача-2: Шатунов А.О., адвокат;
Від третьої особи: не з`явився.

РУХ СПРАВИ
24.10.2025 ухвалою господарського суду (суддя Мартинюк С.В.) прийнято до провадження справу №904/2684/25 (215/1704/24) за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_7 , ОСОБА_16 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 до відповідача- 1 ОСОБА_11 та відповідача-2 Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", третя особа: Первинна організація профспілки трудящих металургійної і гірничодобувної промисловості України Публічного Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування наказу, стягнення премії. Призначено судове засідання на 24.11.2025.
24.11.2025 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшли додаткові пояснення до позовної заяви.
Ухвалою господарського суду від 24.11.2025 відкладено підготовче засідання на 08.12.2025.
08.12.2025 до суду через систему "Електронний суд" від відповідача-2 надійшли додаткові пояснення.
Ухвалою господарського суду від 08.12.2025 позовну заяву залишено без руху. Позивачу запропоновано протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви, а саме надати суду вірні паспортні дані ОСОБА_2 .
11.12.2025 до суду через систему "Електронний суд" від представника ОСОБА_2 надійшла заява про усунення недоліків, якою долучено до матеріалів справи паспортні дані ОСОБА_2 .
15.12.2025 ухвалою господарського суду продовжено розгляд справи №904/2684/25 (215/1704/24). Призначено судове засідання на 20.01.2026.
Згідно Розпорядження № 4 від 05.01.2026 "Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справи" призначено повторний автоматизований розподіл справи з огляду на те, що суддю Мартинюка С.В. відраховано зі штату.
Згідно Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.01.2026 справу № 904/2684/25 (215/1704/24) передано на розгляд судді Примака С.А.
Ухвалою господарського суду від 19.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 14.04.2026.
Ухвалою господарського суду від 14.04.2026 відкладено судове засідання на 02.06.2026.
01.06.2026 до суду через систему "Електронний суд" від відповідача-2 надійшли додаткові пояснення у справі.
01.06.2026 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшло клопотання про відкладення судового засідання по справі.
02.06.2026 до суду через систему "Електронний суд" від відповідача-1 надійшли додаткові пояснення у справі.
Ухвалою господарського суду від 02.06.2026 відкладено розгляд справи по суті в межах розумного строку на 30.06.2026.
30.06.2026 до суду через систему "Електронний суд" від позивача надійшли заперечення на додаткові пояснення відповідача.
В порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України в судовому засіданні 30.06.2026 проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення.
Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що стосовно позивачів було видано наказ № 1168 від 18.12.2023 Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності та позбавлення заохочень", яким до них застосовано дисциплінарні стягнення у вигляді догани та позбавлено 100% премії за листопад 2023 року. Позивачі вважають зазначений наказ протиправним, оскільки він прийнятий без належного встановлення фактичних обставин, без доведення наявності у їхніх діях складу дисциплінарного проступку та з порушенням вимог трудового законодавства щодо порядку притягнення працівників до дисциплінарної відповідальності.
Позивачі вказують, що наведені у наказі відомості про відсутність на робочих місцях, передчасне залишення робочих місць, запізнення на роботу та використання інтернет-ресурсів розважального або побутового характеру не підтверджуються належними та допустимими доказами.
Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач зазначає, що за результатами перевірки дотримання трудової дисципліни працівниками економічного відділу комбінату, проведеної відділом економічної безпеки і завершеної у листопаді 2023 року, виявлено ряд порушень, викладені у службовій записці голови правління з економічної безпеки, режиму та охорони № 1298/5330 від 29.11.2023. 
Відповідно до вищевказаної службової записки зазначено, що позивачами допущені порушення трудової дисципліни у вигляді відсутності на роботі впродовж робочого дня, передчасного залишення робочого місця, запізнення на роботу, використання інтернет-ресурсів розважального і побутового характеру.
Таким чином, відділом економічної безпеки шляхом порівняння графіків виходів на роботу, даних системи контролю управління доступом, табелів використання робочого часу, зафіксовані наступні порушення трудової дисципліни позивачами:
- відсутність на робочому місці начальника економічного бюро ш. "Козацька" економічного відділу комбінату ОСОБА_17 (22.09.2023), економіста з планування І категорії економічного бюро ш. "Козацька" економічного відділу комбінату Лілії Думіної (20.09.2023), начальника економічного бюро ш. "Покровська" економічного відділу комбінату Максима Мутила (15.09.2023), економіста з планування І категорії економічного бюро РМЗ економічного відділу комбінату Єлизавети Дергачової (25.09.2023).
- відсутність на роботі протягом робочого дня і передчасне залишення робочого місяця, економіста з планування І категорії економічного бюро РМЗ економічного відділу комбінату Єлизавети Дергачової (відсутність на робочому місці впродовж тривалого часу 16.10.2023), начальника економічного бюро економічного відділу комбінату ОСОБА_18 (передчасне залишення робочого місця 08.09.2023), начальника економічного відділу комбінату Володимира Скоропаденка (передчасне залишення робочого місця 08.09.2023, 12.09.2023);
- запізнення на роботу провідного економіста планування і аналізу виробничих витрат Економічного відділу комбінату Тетяни Верболоз (25.10.2023);
- використання інтернет-ресурсів розважального та побутового характеру начальником економічного бюро ш. "Покровська" економічного відділу комбінату Максимом Мутило (онлайн ігри, інтернет магазини), начальником економічного бюро УЗТ Економічного відділу комбінату Ольгою Концесвітною (інтернет магазини), начальником економічного відділу комбінату Володимиром Скоропаденком (автосвіт), начальником економічного бюро енергетичного цеха економічного відділу комбінату Миколою Юхименком (головоломки, ігри і розваги, соціальні мережі), начальником економічного бюро автобази економічного відділу комбінату Оленою Біатовою (навчання і розваги дітей, розмальовки), провідним економістом планування і аналізу виробничих витрат економічного відділу комбінату Галиною Демочко (освітянські портали).
Відсутність на роботі впродовж робочого дня, передчасного залишення робочого місця, запізнення на роботу підтверджені документально і шляхом аналізу реєстрації входу/виходу працівників на комбінат, зафіксованими за допомогою системи контролю управління доступом, яка впроваджена на підприємстві з 2022 року для обліку використання робочого часу, в порівнянні з їх графіком виходів на роботу.
Положеннями статті 55 Конституції України Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
За змістом статей 3, 4 Кодексу законів про працю України Законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. Законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.
Згідно зі статтею 139 Кодексу законів про працю України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження роботодавця, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна роботодавця, з яким укладено трудовий договір. 
Трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У необхідних випадках заходи дисциплінарного впливу застосовуються стосовно окремих несумлінних працівників (стаття 140 Кодексу законів про працю України).
Відповідно до вимог статті 147 Кодексу законів про працю України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.
Порушенням трудової дисципліни може бути невиконання або неналежне виконання працівником трудових обов`язків, недотримання правил внутрішнього трудового розпорядку чи умов колективного договору.
Наказ роботодавця про застосування стягнення має містити мотивувальну частину з точним та обґрунтованим характером порушення трудової дисципліни.
Наказ про застосування до працівника стягнення не може містити стягнень, не передбачених статтею 147 Кодексу законів про працю України.
Таким чином законодавець визначив, що підстави притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності повинні бути відображені у відповідному наказі. Такі підстави повинні бути чіткими та обґрунтованими для того, щоб працівникові було зрозуміло, за що саме його притягнуто його до відповідальності.
Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Статтею 149 Кодексу законів про працю України визначено, що до застосування дисциплінарного стягнення роботодавець повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення роботодавець повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.
Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з Правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин, умисно або з необережності.
Подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 22.07.2020 у справі № 554/9493/17.
Отже, для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена провина, як одна з важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
Дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку (стаття 148 Кодексу законів про працю України).
Наказом Голови Правління АТ "Криворізький залізорудний комбінат" № 1168 від 18.12.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності та позбавлення заохочень" до позивачів застосовано дисциплінарні стягнення у вигляді догани та прийнято рішення про позбавлення премії за листопад 2023 року.
Підставою для прийняття зазначеного наказу стали результати перевірки дотримання трудової дисципліни працівниками економічного відділу комбінату, оформлені службовою запискою заступника голови правління з економічної безпеки, режиму та охорони від 29.11.2023 № 1298/5330, а також інші документи, отримані під час проведення перевірки.
Зі змісту оскаржуваного наказу вбачається, що роботодавцем наведено обставини, які покладені в основу притягнення позивачів до дисциплінарної відповідальності, характер виявлених порушень.
Відповідно до службової записки № 1298/5330 від 29.11.2023 вбачається, що відділом економічної безпеки, проведені заходи спрямовані на підвищення ефективності використання фінансових і трудових ресурсів комбінату. В рамках зазначених заходів проведена перевірка виконання персоналом економічного відділу комбінату, функцій та повноважень передбачених посадовими обов`язками. Перевірка проведена за період липень - жовтень 2023 року. Відповідно до даної службової записки зроблено висновок щодо можливості ствердження про неналежне виконання персоналом економічного відділу завдань та обов`язків, покладених на них положенням "Про економічний відділ" та посадовими обов`язками. Також відповідно до даної службової записки розглянуто питання щодо невиконання виконання начальником економічного бюро шахти "Покровська" Максимом Мутило посадової інструкції. Також службова записка містить посилання на випадки порушення трудової дисципліни працівниками економічного відділу, які, виражались у відсутності на робочому місці протягом робочої зміни, передчасному уході з роботи, систематичних запізненнях, а також використання інтернет-ресурсів розважального та побутового характеру. 
За наслідками викладеного у службовій записці запропоновано фінансовому директору Олександру Безкровному розглянути питання щодо перерозподілу персоналу бюро планування і аналізу виробничих витрат та економічних бюро структурних підрозділів, забезпечити актуалізацію посадових інструкцій працівників економічного відділу, а також забезпечити виконання начальником економічного бюро шахти "Покровська" Максимом Мутило вимог посадової інструкції.
Згідно відомостей викладених у спірному наказі, вказаними діями (бездіяльністю) позивачі порушили п. п. 2.1.1. Правил внутрішнього трудового розпорядку ПАТ "Кривбасзалізрудком" (далі - правила) режим робочого часу, встановлений п. 4.1. правил. 
Начальником економічного бюро шахти "Козацька" Світланою Шутько, економістом з планування 1 категорії економічного бюро шахти "Козацька" Лілією Думіною, начальником економічного бюро шахти "Покровська" Максимом Мутило, економістом з планування І категорії економічного бюро РМЗ Єлизаветою Дергачовою, начальником економічного бюро УЗТ Ольгою Концесвітною, провідним економістом бюро планування і аналізу виробничих витрат економічного відділу Тетяною Верболоз, начальником економічного бюро енергетичного цеха Миколою Юхименко, начальником економічного бюро автобази Оленою Біатовою, провідним економістом бюро планування і аналізу виробничих витрат економічного відділу Галиною Демочко порушено пункт 1.3. відповідних посадових інструкції. 
Також начальником економічного бюро шахти "Козацька" Світланою Шутько порушено пункт 2.3 посадової інструкції та начальником економічного відділу Володимиром Скоропаденко порушено п.п. 2.2., 2.2.2, 2.2.3, 2.11 посадової інструкції.
Начальником економічного бюро шахти "Покровська" економічного відділу комбінату Максимом Мутило допущені порушення трудової дисципліни у вигляді не виконання вимог посадової інструкції, а саме п.п. 2.1, 2.1.1., 2.1.2, 2.3, 2.3.1., 2.3.3., 2.5., 2.5.1., 2.5.2., 2.11.
У зв`язку з виявленими вищевказаними порушеннями трудової дисципліни начальником служби економічної безпеки 04.12.2023 за вих №1311/53-30 витребувано письмові пояснення на ім`я голови правління.
В подальшому на вищевказану службову записку 06.12.2023 начальником економічного відділу Володимиром Скоропаденко надано письмові пояснення за вих. № 255/53-12 від 06.12.2023.
Суд зазначає, що доводи позивачів про відсутність у їхніх діях складу дисциплінарного проступку, зводяться переважно до незгоди з оцінкою роботодавцем установлених обставин та до власного тлумачення причин відсутності на робочому місці, запізнення, передчасного залишення роботи або використання інтернет-ресурсів. Водночас саме по собі незгода працівника з висновками роботодавця не свідчить про незаконність дисциплінарного стягнення, якщо встановлено факт порушення трудової дисципліни, належність відповідних обов`язків до трудової функції працівника та дотримання роботодавцем установленої законом процедури.
Посилання позивачів на те, що оскаржуваний наказ не містить достатньої конкретизації дисциплінарних проступків, суд вважає необґрунтованими. Зі змісту спірного наказу №1168 від 18.12.2023 вбачається, що роботодавцем визначено коло працівників, види порушень, періоди та дати їх вчинення, а також зазначено, які саме дії або бездіяльність покладені в основу притягнення до дисциплінарної відповідальності. Доводи позивачів щодо недоведеності факту відсутності на робочому місці, запізнення або передчасного залишення роботи спростовуються сукупністю доказів, наданих відповідачем, зокрема даними системи контролю управління доступом, графіками виходів на роботу, табелями обліку робочого часу, журналами реєстрації вибуття та прибуття працівників, службовими записками посадових осіб підприємства, наявними в матеріалах справи.
Суд відхиляє доводи позивачів про те, що самостійне відпрацювання робочого часу в інший день або вихід на роботу у день, який працівник вважає неробочим, виключає порушення трудової дисципліни. Режим робочого часу визначається роботодавцем у встановленому законом та локальними актами порядку, а не на власний розсуд працівника. Відсутність належного наказу, погодженого графіка, заяви про надання відгулу або іншого розпорядчого документа не дає підстав вважати, що працівник мав право самостійно змінити робочий день, замінити його іншим днем чи самовільно визначити час виконання трудової функції.
Слід зазначити, що відсутність працівника на робочому місці менше трьох годин може кваліфікуватись, як порушення трудової дисципліни, режиму робочого часу або правил внутрішнього трудового розпорядку, а саме запізнення, передчасне залишення робочого місця або відсутність протягом частини робочого дня, навіть якщо така відсутність не досягає трьох годин, можуть становити порушення трудової дисципліни за умови відсутності поважних причин та належного підтвердження відповідних обставин.
Відповідно до пункту 5.3. положення про політику доступу до інформаційної систему АТ "Криворізький залізорудний комбінат" визначено, що всі користувачі систем товариства повинні виконувати наступні правила для використання доступу, зберігання, обробки та/або відображення даних, отриманих із застосунків та систем що належать підприємству, зокрема забороняється використання застосунків, систем, а також доступу до мережі інтернет з метою, не пов`язаною з виконанням безпосередніх трудових обов`язків або в інтересах третіх осіб. 
З аналізу наведеного положення вбачається, що встановлена заборона пов`язана не виключно з робочим часом працівника, а з самим фактом використання корпоративних інформаційних ресурсів, систем, застосунків та доступу до мережі Інтернет, які належать або надаються товариством. Тобто визначальним є не лише час такого використання, а його мета та зв`язок із виконанням трудових обов`язків.
Отже, навіть у разі якщо доступ до інтернет-ресурсів здійснювався під час обідньої перерви, це не означає, що працівник мав право використовувати інформаційні системи, застосунки чи інтернет-доступ товариства для цілей, не пов`язаних із виконанням трудових обов`язків. Обідня перерва звільняє працівника від виконання роботи у відповідний проміжок часу, однак не скасовує обов`язку дотримуватися внутрішніх правил підприємства щодо користування майном, інформаційними ресурсами, технічними засобами та мережевим доступом роботодавця.
Щодо позбавлення премії суд зазначає, що таке позбавлення у розумінні статті 147 КЗпП України, є наслідком застосування локальних актів роботодавця щодо преміювання та матеріального стимулювання працівників. Премія має заохочувальний характер і її виплата може ставитися у залежність від дотримання працівником трудової, виробничої та технологічної дисципліни. Тому встановлення факту порушення трудової дисципліни є підставою для застосування передбачених локальними актами наслідків у частині преміювання, якщо працівником не доведено наявності безумовного права на отримання такої премії.
Щодо доводів про пропуск строку застосування дисциплінарного стягнення суд зазначає, що для обчислення місячного строку має значення не дата формування окремих електронних даних або технічних відомостей, а дата виявлення роботодавцем дисциплінарного проступку як юридично значущої обставини. Матеріали справи свідчать, що порушення були встановлені за результатами перевірки та оформлені службовою запискою, після чого роботодавцем було вжито заходів щодо витребування пояснень і прийняття відповідного наказу. Водночас шестимісячний строк з дня вчинення проступків також не сплив, а тому підстав вважати, що наказ прийнято з порушенням статті 148 КЗпП України, суд не вбачає.
Таким чином, наведені позивачами доводи не спростовують установлених роботодавцем фактичних обставин, не підтверджують істотного порушення процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності та не доводять незаконності наказу №1168 від 18.12.2023. Оцінивши подані сторонами докази в їх сукупності, суд доходить висновку, що оскаржуваний наказ прийнято за результатами перевірки, на підставі документально зафіксованих обставин та з дотриманням вимог трудового законодавства, а тому підстави для його скасування та стягнення на користь позивачів сум премії відсутні.
Матеріалами справи підтверджується, що при прийнятті наказу роботодавець виходив не виключно із власних припущень, а посилався на сукупність документів, зокрема відомості системи контролю управління доступом (СКУД), графіки роботи працівників, табелі обліку робочого часу, журнали реєстрації вибуття та прибуття працівників, службові записки посадових осіб підприємства, а також письмові пояснення окремих працівників.
Слід зазначити, що сам по собі тестовий режим упровадження системи контролю управління доступом не свідчить про недостовірність сформованих нею даних, наявність технічних збоїв або неможливість встановлення факту входу чи виходу працівника з території підприємства. Позивачі фактично ототожнюють тестовий режим роботи системи з її несправністю або недопустимістю, однак не надали жодних належних доказів того, що конкретні відомості СКУД щодо відповідних дат і працівників є помилковими. 
Суд звертає увагу, що значна частина доводів позивачів фактично не спростовує самих обставин, встановлених роботодавцем, а містить власне тлумачення причин відсутності на робочому місці, передчасного залишення роботи, запізнення або порядку організації робочого часу.
При цьому позивачами не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про недостовірність відомостей, використаних роботодавцем під час проведення перевірки або істотні помилки у встановлених роботодавцем фактичних обставинах.
Суд також враховує, що під час розгляду справи не встановлено порушення відповідачем передбаченої статтею 149 КЗпП України процедури отримання пояснень працівників перед застосуванням дисциплінарних стягнень.
Оцінивши подані сторонами докази в їх сукупності, суд доходить висновку, що позивачами не доведено наявності передбачених законом підстав для визнання протиправним та скасування наказу Голови Правління АТ "Криворізький залізорудний комбінат" №1168 від 18.12.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності та позбавлення заохочень".
Натомість відповідачем надано достатні докази того, що оспорюваний наказ прийнято за результатами проведеної перевірки, на підставі документально зафіксованих обставин та з дотриманням установленої трудовим законодавством процедури.
Враховуючи викладене, господарський суд відмовляє у задоволенні заявлених позовних вимог в повному обсязі.
Щодо процесуального статусу відповідача-1.
Господарський суд зазначає, що спірні правовідносини виникли не з особистих приватноправових відносин між фізичними особами, а у зв`язку з реалізацією Новаком С.Б. службових повноважень як посадової особи АТ "Криворізький залізорудний комбінат".
При виготовленні та підписанні спірного наказу Новак С.Б. діяв не як фізична особа у власних інтересах, а від імені АТ "Криворізький залізорудний комбінат", у межах організаційно-розпорядчих функцій роботодавця та щодо працівників, які перебували у трудових правовідносинах із товариством, у тому числі щодо позивача.
Отже, характер спірних дій Новака С.Б. безпосередньо пов`язаний із діяльністю товариства, реалізацією ним повноважень роботодавця та прийняттям управлінського рішення у формі наказу, який є предметом оскарження у цій справі.
Крім того, суд враховує, що ухвалою Тернівського районного суду м. Кривого Рогу від 20.03.2024 за аналогічних підстав було передано матеріали справи (встановлення правового статусу відповідача та в подальшому однакове місцезнаходження відповідачів у справі) за підсудністю до Покровського районного суду м. Кривого Рогу, що також свідчить про оцінку таких правовідносин як таких, що виникли саме у зв`язку з виконанням Новаком С.Б. відповідних службових функцій, а не з його особистих дій як приватної фізичної особи.
З огляду на викладене, суд доходить висновку, що Новак С.Б. є належним відповідачем у цій справі, оскільки спір стосується правомірності дій, вчинених ним під час реалізації службових повноважень від імені АТ «Криворізький залізорудний комбінат», а заявлені позовні вимоги безпосередньо пов`язані з оцінкою таких дій та їх правових наслідків для позивача.
Стосовно інших доводів сторін суд зазначає наступне.
Враховуючи положення частини першої статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів №№2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" у рішенні від 18.07.2006 та у справі "Трофимчук проти України" у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.
Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та, зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 (заява №4909/04), відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994, серія A, №303-A, п.29).
Судом були досліджені всі документи, які надані сторонами, аргументи сторін та надана їм правова оцінка. Решта доводів та заперечень судом до уваги не береться, оскільки вони не спростовують наведених вище висновків.
Враховуючи положення частини 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на позивачів.

Керуючись ст. ст. 76-80, 86, 126, 129, 232, 233, 236-238, 240-242, Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:
У задоволенні позовних вимог по справі № 904/2684/25 (215/1704/24) за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_7 , ОСОБА_16 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 до відповідача-1 ОСОБА_11 та відповідача-2 Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат", третя особа: Первинна організація профспілки трудящих металургійної і гірничодобувної промисловості України Публічного Акціонерного товариства "Криворізький залізорудний комбінат" про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування наказу, стягнення премії - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складено 30.06.2026.

Суддя С.А. Примак