Справа № 357/3320/26
Провадження № 2/357/4116/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
( ЗАОЧНЕ )

03 липня 2026 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді – Ярмола О. Я. ,
при секретарі – Вдовика А. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Біла Церква, в залі суду №5 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочку сплати аліментів, -

В С Т А Н О В И В :

У березні 2026 року ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_2 на свою користь пеню за несвоєчасну сплату аліментів в розмірі 250 991,91 грн.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що на примусовому виконанні у Білоцерківському відділі ДВС у Білоцерківському районі Київської області знаходився виконавчий лист по справі № 2-2552 від 12.03.2007 року, виданий Білоцерківським міськрайонним судом про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 аліментів на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1 /4 частини з усіх видів заробітку(доходу), щомісячно, починаючи з 02.02.2007 року до досягнення дитиною повноліття. Після досягнення дитиною повноліття ІНФОРМАЦІЯ_2 виконавчий лист був повернутий стягувачу. Відповідач ухилявся від обов`язку, щодо сплати аліментів, в зв`язку з чим утворилася заборгованість, яка станом на 08.07.2024 року становила 250 991,91 грн. Позивач стверджує, що відповідач протягом всього часу виконання рішення суду порушував свої зобов`язання, деякий час взагалі не сплачував аліменти, а тому позивач має право на отримання неустойки у розмірі 1 відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Позивач здійснила розрахунок неустойки у відповідності до норм СК України, вказуючи, що пеня складає суму 3 034 296,64 грн., але просить суд стягнути з відповідача пеню в розмірі боргу по аліментах, а саме в сумі 250 991,91 грн.
Білоцерківський міськрайонний суд Київської області своєю ухвалою від 05.03.2026 року прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі в порядку спрощеного провадження, призначив справу до розгляду.
04.05.2026 року ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання, було закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду по суті. 
В судове засідання позивач не з`явилася, обізнана щодо розгляду даної справи, 01.05.2026 р. подала суду заяву про проведення судового засідання без її участі. Позовні вимоги підтирмала. 
Відповідач в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позов не подав.
З метою вжиття вичерпних заходів для повідомлення відповідача про розгляд справи та призначене судове засідання, 16.04.2026 судом, у порядку ч.11. ст.128 ЦПК України було опубліковано на офіційному вебсайті «Судової влади України» оголошення про призначення розгляду справи в судовому засіданні 04.05.2026, що в сукупності з вищевикладеним свідчить про вжиття всіх адекватних, розумних та можливих заходів із метою належного повідомлення відповідача про розгляд даної справи.
На підставі ст.ст. 280-282 ЦПК України, суд постановив провести заочний розгляд даної справи.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.
По справі встановлено, що батьками повнолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , являються сторони по справі. 
Встановлено, що 30.06.2025 року ОСОБА_3 уклала шлюб з ОСОБА_6 та змінила прізвище на « ОСОБА_7 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 30.06.2025.
Згідно рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області по справі № 2-2552 від 12.03.2007 року з відповідача ОСОБА_2 було стягнуто аліменти на користь ОСОБА_3 на утримання їхньої дитини, в розмірі 1 /4 частини з усіх видів заробітку (доходу), щомісячно, починаючи з 02.02.2007 року, до досягнення дитиною повноліття.
Виконавчий лист з виконання вказаного рішення по справі № 2-2552/2007 знаходиться на примусовому виконанні у Білоцерківському відділі державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області, ВП №6795509. Після досягнення дитиною повноліття виконавчий документ був повернутий стягувачу. Наведене підтверджено копією виконавчого листа та постановою про повернення виконавчого документа стягувачу від 08.07.2024. 
Згідно довідки-розрахунку державного виконавця від 26.06.2024року №132452, заборгованість відповідача, за період з лютого 2007 до 01.03.2024, складає 250 991,91 грн.
Встановлено, що позивач ОСОБА_8 неодноразово зверталась з заявами до правохоронних органів, Головного територіального управління ДВС, Білоцерківської місцевої прокуратури, стосовно притягнення до відповідальності ОСОБА_2 , який ухилявся від обов`язку, щодо сплати аліментів, про що свідчать висновки про результати розгляду звернень від 19.10.2015, 04.01.2016, 24.04.2017.
За результатами перевірки Білоцерківською місцевою прокуратурою 04.01.2016 за №42016110030000001 було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками складу злочину, передбаченого ч.1 ст.164 КК України за фактом ухилення від сплати аліментів. 
Позиція суду та оцінка аргументів сторін. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Одним із найголовніших та найважливіших обов`язків батьків, що випливає не тільки з усталених моральних принципів нашого суспільства, а й чинного законодавства, є моральне виховання та матеріальне утримання дитини.
Відповідно до ч. 1 ст. 199 СК України, якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу. А згідно ч. 3 вказаної статті, право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання.
Згідно вимог ч.1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.
Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 ЦК України).
Пунктом 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15 травня 2006 року № 3 визначено, що передбачена ст.196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення аліментів.
Отже, така відповідальність може бути застосована лише за наявності вини боржника, яку необхідно довести. Тобто, якщо заборгованість виникла з незалежних від останнього обставин (хвороба, помилка бухгалтера, фактична неможливість здійснювати виплати з інших поважних причин), пеню на неї нараховувати не можна.
Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
А тому, вимога позивача про стягнення неустойки /пені/ за прострочення сплати аліментів підлягає до задоволення.
Розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом (частина третя статті 195 СК України).
В даному випадку, позивач обрахувала пеню та надала відповідний розрахунок. Пеня за вказаний період становить 3 034 296,64 грн.
Відповідно до постанови КЦС ВС від 20.07.2020р. по справі № 362/4462/16 Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження №14-616цс18) відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, і дійшла висновку, що пеня за заборгованістю зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.
Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток.
Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1%.
За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем.
Отже, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою:
p=(A1х1%хQ1)+(A2х1%хQ2)+……….(Anх1%хQn), де:
p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову;
A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць (сума аліментів які не були сплачені);
Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів, починаючи з першого дня першого місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати;
A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць (сума аліментів які не були сплачені);
Q2- кількість днів прострочення сплати суми аліментів, починаючи з першого дня першого місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати;
An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову;
Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частини четверта статті 263 ЦПК України).
Таким чином, з урахуванням даних щодо заборгованості по аліментам, що були сформовані відділом державної виконавчої служби, та згідно вимог ч. 1 ст. 196 СК України де вказано, що розмір пені обмежено 100 % заборгованості, суд вважає вірним обрахування пені в розмірі самої заборгованості по аліментах.
При розгляді даної справи суд враховує висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 лютого 2024 року у справі № 761/893/23.
Таким чином, враховуючи відомості по розрахунку заборгованості зі сплати аліментів (довідка №132452 від 26.06.2024), підлягає до стягнення заборгованість по аліментам в сумі 250 991,91 грн.
Відповідно до п.3 ч. 1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.
Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Таким чином, на відповідача покладаються судові витрати у справі.
Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, а тому розмір судового збору, що підлягає стягненню з відповідача в дохід держави становить 1331.20 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. 13, 76, 79, 81, 141, 263-265, 354 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити. 
Стягнути з ОСОБА_2 / РНОКПП: НОМЕР_2 / на користь ОСОБА_1 / РНОКПП: НОМЕР_3 / пеню за прострочення сплати аліментів в сумі 250 991,91 грн. /двісті п`ятдесят тисяч дев`ятсот дев`яносто одна гривня, 91 копійок/. 
Стягнути з ОСОБА_2 / РНОКПП: НОМЕР_2 / в дохід держави судовий збір в сумі 1331.20 грн. (одна тисяча триста тридцять одна гривня, 20 копійок).
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.
Заочне рішення може бути скасоване Білоцерківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яку може бути подано до суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного тексту рішення.
Позивач : ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .
Відповідач : ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .
Повний текст рішення виготовлено 03.07. 2026 року. 
Суддя    	О. Я. Ярмола