Справа № 308/16788/21

П О С Т А Н О В А
Іменем України

28 травня 2026 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в складі:
головуючого – судді Джуги С.Д.,
суддів – Собослоя Г.Г., Кожух О.А.,
з участю секретаря судових засідань: Мочан М.А. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шпуганич Василь Петрович, та ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Олійник Роман Богданович, на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 жовтня 2024 року та на додаткове рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 жовтня 2024 року у складі судді Шумило Н.Б., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди, визнання протиправним та скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та усунення перешкод у користуванні майном,
в с т а н о в и в :
У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди, визнання протиправним та скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та усунення перешкод у користуванні майном.
Позовні вимоги мотивовано тим, що позивач є власником об?єкта нерухомості - квартири АДРЕСА_1 , в якій наприкінці серпня місяця 2021 року останньою було здійснено ремонт.
Вказувала, що зовнішня стіна зазначеного будинку, яка є внутрішньою стіною її квартири, межує з південно-східною стороною суміжної земельної ділянки, кадастровий номер якої 2110100000:01:002:0140, що розташована в АДРЕСА_2 . 
На вказаній земельній ділянці громадянин ОСОБА_2 наприкінці червня розпочав будівельні роботи, в результаті яких 03 вересня 2021 року почалися активні процеси руйнування опорних стінок будинку АДРЕСА_3 , в якому розташована належна їй квартира, що також істотно проявились в середині приміщення її квартири.
Про дану аварійну ситуацію були негайно повідомлені відповідні органи державної влади та місцевого самоврядування, результатом чого відбулось виїзне засідання Комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, яке було проведено за адресою пл. Шандора Петефі будинок 42, що оформлено протоколом №18 від 04.09.2021 р. В ході вказаного засідання Комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого комітету Ужгородської міської ради було встановлено, що забудовником ОСОБА_2 на власній земельній ділянці, кадастровий номер якої 2110100000:01:002:0140, яка межує з будинком АДРЕСА_3 , в притул до даного будинку в якому розташована її квартира та повздовж однієї з її стін було вирито котлован глибиною до 3-х метрів, в результаті чого відбувся зсув грунту, який потягнув за собою бетонну конструкцію. Внаслідок цього забудовником створено передумови до можливого руйнування опорних стінок будинку АДРЕСА_3 площа Шандора Петефі де проживають мешканці кв. АДРЕСА_4 (5 осіб, із них 4 дорослих 1 дитина), кв. АДРЕСА_5 , із них 3 дорослих 1 дитина), кв. АДРЕСА_6 , із них 2 дорослих). Руйнування опорних стінок комісією відмічено в квартирах АДРЕСА_4 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_7 . За результатами аварійної ситуації мешканцям трьох квартир, в тому числі і їй, комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого комітету Ужгородської міської ради було рекомендовано не перебувати у приміщеннях до закінчення робіт із усунення аварійної ситуації, в результаті чого вона була вимушена тимчасово залишити своє помешкання через виникнення загрози її життю та здоров?ю. Також згідно змісту рішення засідання Комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого комітету Ужгородської міської ради проведеного за адресою пл. Шандора Петефі будинок 42, від 04.09.2021 р. забудовнику було рекомендовано негайно зупинити всі будівельні роботи.
Так, в результаті огляду місця події з?ясувалось, що причиною виникнення аварійної ситуації стало те, що забудовником ОСОБА_2 в порушення будівельних норм та правил, без будь-якої на те згоди власників квартир будинку АДРЕСА_3 було викопано котлован в притул до цього будинку, на окремих ділянках якого взагалі було здійснено підкоп під стіну будинку АДРЕСА_3 , яка водночас є внутрішньою стіною належної їй квартири. Здійснювані будівельні роботи забудовником ОСОБА_2 призвели до порушення цілісності основ та/або фундаментів будинку АДРЕСА_3 , в якому розміщена її квартира, результатом чого стало порушення співвісності стін та виникнення тріщин в кутах стін її квартири (місцях спряження поперечних та поздовжніх стін), з шириною розкриття до 10 мм, та відходження стіни від заданої осі до 30 мм.
Зазначала, що вказані обставини підтверджуються Висновком судового експерта ОСОБА_4 про проведення будівельно-технічного дослідження від 23.09.2021 № 523/09-21 складеного на підставі її звернення за результатами вищевказаної події. 
Вказувала, що вищевказаним висновком судового експерта №523/09-21 підтверджується, що дефекти, які виникли в належній їй квартирі, є наслідком допущених порушень будівельних норм та правил під час здійснення вищевказаного будівництва.
Висновком також детально визначено ряд допущених порушень під час проектування та будівництва, а також визначено перелік та вартість робіт, які необхідно виконати на усунення спричинених вищевказаним будівництвом дефектів в приміщеннях належної їй квартири та визначено їх вартість в сумі 89 646 грн. Вказаним висновком судового експерта підтверджена сума завданої їй шкоди становить 89 646 грн., що згідно ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України підлягає відшкодуванню в повному обсязі.
Однак незважаючи на завдану шкоду, та вимоги зупинити роботи громадянин ОСОБА_2 скориставшись їх відсутністю через тимчасове проживання в готелі внаслідок аварійної ситуації, а в подальшому просто ігноруючи їх зауваження явно свідомо грубо порушуючи вимоги будівельних норм та правил продовжив здійснення протиправних будівельних робіт, із ще більш прискореними темпами.
За результатами отриманих відповідей на інформаційні запити стосовно здійснюваної забудови на зазначеній вище земельній ділянці, кадастровий номер якої 2110100000:01:002:0140 стало відомо: 26.05.2021 Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради громадянину ОСОБА_2 було надано паспорт на забудову земельної ділянки кадастровий номер якої 2110100000:01:002:0140 реєстраційний номер ЄДЕССБ ВРО1:7055-1134-3672-6510 реєстраційний номер паспорта №102/03-02/21 від 26.05.2021, адресу будівництва згідно якого визначено АДРЕСА_2 «в».
29.06.2021 за реєстраційним номером ЗК 051210629776 Управлінням державного архітектурного-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради було зареєстровано Повідомлення про початок будівельних робіт, згідно якого на вказаній земельній ділянці здійснюється будівництво індивідуального житлового будинку визначеного будівельним паспортом ВР01:7055-1134-3672-6510 №102/03-02/21 від 26.05.2021 виданим Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради.
За наслідком отриманої відповіді на інформаційний запит, позивачу стало відомо що рішенням Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 10.11.2021 № 512 «Про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по пл. Шандора Петефі, 40 «в» скасовано вищевказаний Паспорт на забудову від 26.05.2021 та Повідомлення про початок будівельних робіт від 29.06.2021.
Однак в Єдиній державній системі у сфері будівництва станом на момент подання даної позовної заяви відсутні відомості про припинення відповідного права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі Повідомлення про початок будівельних робіт від 29.06.2021, і відсутні відомості про скасування відповідного повідомлення.
Вказувала, що зазначене будівництво та створюваний в результаті його здійснення об?єкт порушують права позивача.
Дане будівництво здійснюється з порушенням вимог підпункту 6.1.41 Державних будівельних норм «Планування та забудова територій ДБН Б.2.2-12:2019», яким встановлено, що при розміщенні будинків у кварталах із сформованою забудовою для догляду за будинками і здійснення поточного ремонту відстань до межі суміжної земельної ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни будинку слід приймати не менше ніж 1,0 м. Також будівельні роботи по зазначеному будівництву здійснюються без врахування вимог до протипожежних відстаней встановлених підпунктом 15.2 Державних будівельних норм «Планування та забудова територій ДБН Б.2.2-12:2019».
Зазначала, що в даному випадку будівництво здійснюється в притул до будинку АДРЕСА_3 в якому вона проживає, без забезпечення відстаней необхідних для догляду за цим будинком і здійснення його поточного ремонту та без врахування вимог до протипожежних відстаней.
Також відповідні відстані між об?єктом будівництва та будинком АДРЕСА_3 не зазначені та відсутні в Паспорті забудови земельної ділянки та в додатках до нього. Станом на момент подання даного позову в результаті здійснюваного будівництва унеможливлено повністю доступ до стіни будинку АДРЕСА_3 через забудову. Зазначене унеможливлює забезпечення належної експлуатації та обслуговування будинку АДРЕСА_3 , в якому розміщена належна їй квартира, наслідком чого є порушення належних їх прав.
Жодної згоди на забудову зовнішньої стіни будинку АДРЕСА_3 вона не надавала, таких робіт не погоджувала та проти забудови стіни категорично заперечує. Відсутність будь-якої згоди забудови зовнішньої стіни будинку АДРЕСА_3 також підтверджується відсутністю такої згоди в переліку документів, на підставі яких Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради було надано адміністративну послугу з видачі Паспорта забудови земельної ділянки.
Також зазначає, що відповідачем ОСОБА_2 також не виконано вимог, що визначені виданим йому Паспортом забудови земельної ділянки, зокрема: 2.1) додатком 3 до будівельного паспорту «Пам?ятка замовнику індивідуального будівництва» встановлено обов?язок узгодити умови блокування та відстані до об?єкта який проектується з південно-східної сторони - по межі ділянки із власниками суміжної будівлі. В даному випадку вона, як власник квартири АДРЕСА_4 та відповідно будинку 42 (будівлі що межує з південно-східної сторони з ділянкою визначеною будівельним паспортом) жодних погоджень не надавала на таку забудову та блокування, та такого узгодження забудовнику не здійснювалось; 2.2) додатком 3 до будівельного паспорту «Пам?ятка замовнику індивідуального будівництва» встановлено обов?язок забудовника всі будівельні роботи проводити з дотриманням будівельних норм. Дана вимога не є виконаною, будівництво здійснюється без дотримання будівельних норм та правил, про що свідчить спричинена будівництвом аварійна ситуація, завдання їй шкоди, встановлені Висновком судового експерта обставини, а також інші обставини про які зазначено в цій позовній заяві; 2.3) будівельним паспортом визначено обов?язок, що відповідно до ч. 4 ст. 20 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектну пропозицію подати на розгляд архітектурно-містобудівної ради при управлінні містобудування та архітектури. Містобудівне та архітектурне проектне рішення об?єкта будівництва погодити в управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради (ст. 14 Закону України «Про архітектурну діяльність»). Зі змісту витягу з протоколу засідання архітектурно-містобудівної ради при управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради №12 від 25.10.2021 вбачається, що відповідний проект був представлений раді тільки 25.10.2021, тобто після початку здійснення будівельних робіт та після реєстрації повідомлення про їх початок, відповідно дана вимога не виконана. Містобудівна рада 25.10.2021 відхилила проект замовника. Зміст даного витягу з протоколу також дає підстави дійти висновку, що порушення з боку забудовника будівельних норм та прав суміжних землекористувачів на даному об?єкті будівництва має системний та постійний характер. Також про невиконання даної вимоги безпосередньо свідчить зміст листа Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради від 20.09.2021 № 247/19-01-11. 2.4) будівельним паспортом визначено обов?язок: містобудівне та архітектурне проектне рішення об?єкта будівництва погодити органом охорони культурної спадщини Закарпатської ОДА. Містобудівне та архітектурне проектне рішення об?єкта будівництва органом охорони культурної спадщини Закарпатської ОДА погоджено не було. Про зазначене безпосередньо зазначено в листі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради від 20.09.2021 №247/19-01-11.
Крім того, з листа від 20.02.2021 №Ко-06/01-14 Управління містобудування та архітекгури Закарпатської обласної державної адміністрації та доданих до нього документів, Департамент культури, національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації листом від 17.08.2021 №01-09/1221 відмовив ОСОБА_2 у наданні адміністративної послуги погодження ескізного проекту.
Незважаючи на вищевказані обставини. Управлінням державного архітектурного-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради 29.06.2021 за реєстраційним номером ЗК 051210629776 було зареєстровано Повідомлення про початок будівельних робіт. Згідно даного повідомлення на вказаній земельній ділянці здійснюється будівництво індивідуального житлового будинку визначеного будівельним паспортом BP01:7055-1134-3672-6510 № 102/03-02/21 від 26.05.2021 виданим Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради. Таким чином, вказане Повідомлення про початок будівельних робіт було зареєстровано незважаючи на вищевказані порушення та без виконання вимог, що визначені паспортом забудови земельної ділянки.
Таким чином, стверджувала, що будівництво здійснюється без виконання вимог, що визначені будівельною документацією, в тому числі без узгодження з суміжними користувачами, а також без отримання згоди органу охорони культурної спадщини, без своєчасного подання проектної пропозицію на розгляд архітектурно-містобудівної ради при управлінні містобудування та архітектури (яка в подальшому була відхилена) з чисельними грубими порушеннями будівельних норм та правил, всупереч вимог містобудівної документації в тому числі з входом за межі належної забудовнику земельної ділянки, що призвело до порушення прав позивача за цією заявою, необхідності їх захисту та відновлення.
Позивач посилалася на ч.1 та ч.4 ст. 376 ЦК України та вказувала, що фактичні обставини, які встановлені висновком судового експерта № 523/09-21, свідчать, що зазначене будівництво здійснюється з істотними порушеннями будівельних норм і правил, та є самочинним.
Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 жовтня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.
Стягнуто з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_8 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_9 ) матеріальну шкоду в розмірі 89 646 (вісімдесят дев`ять тисяч шістсот сорок шість) грн.
У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Вирішено питання про судові витрати.
Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.11.2021, якою заборонено ОСОБА_2 проведення будівельних робіт на підставі Повідомлення про початок виконання будівельних робіт яке зареєстровано Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради 29 червня 2021 року ЗК№ 051210629776 назва будівництва - будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , що на земельній ділянці кадастровий номер 2110100000:01:002:0140.
14 жовтня 2024 року до суду від представника позивача – адвоката Шпуганича В.П. надійшла заява про ухвалення додаткового рішення, у якій останній просить стягнути з ОСОБА_2 та Виконавчого комітету Ужгородської міської ради на користь ОСОБА_1 витрати на проведення судової експертизи в сумі 30 000 (тридцять тисяч) грн. та витрати за надання професійної правничої допомоги в суді першої інстанції в сумі 50 000 (п`ятдесят тисяч) гривень 00 коп.
Заява мотивована тим, що 16 вересня 2021 р. між ОСОБА_5 та адвокатом Мухомедьяновою Євгенією Анатоліївною укладено договір про надання правової допомоги (копія додається). Сторонами погоджено вартість 1 год/роботи в розмірі 1000 грн. На виконання умов договору частково сплачено грошові кошти в сумі 10 000 грн. У подальшому 21 листопада 2022 р. між ОСОБА_5 та адвокатом Шпуганич Василем Петровичом укладено договір про надання правничої допомоги. Сторони погодили вартість робіт в суді першої інстанції в сумі 40 000 грн. виходячи з вартості 1 години роботи в сумі 1200 грн. У рахунок частково виконання умов договору позивачка 27 березня 2024 року сплатила на рахунок адвоката грошові кошти в сумі 10 000 грн. Заборгованість становить 30 000 грн. Строк оплати до 30.12.2024 р. Перелік наданих послуг та їх вартість відображено в акті виконаних робіт що додається. Таким чином витрати позивачки у справі 308/16788/21 у суді першої інстанції становлять 50 000 (п`ятдесят тисяч) гривень 00 коп.
15 жовтня 2024 року до суду від представника відповідача – адвоката Олійник Р.Б. надійшла заява про ухвалення додаткового рішення, у якій останній просить стягнути на користь ОСОБА_2 із ОСОБА_1 судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката у зв`язку із розглядом справи в суді першої інстанції у розмірі 20 875 грн.
Заява мотивована тим, що в цьому конкретному випадку, під час розгляду в суді першої інстанції цієї справи позивач здійснив витрати на професійну правничу допомогу адвоката у загальному розмірі 20 875 грн., що підтверджується наступними документами: детальним описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги; договором про надання правової допомоги від 15.12.2021 та додатковою угодою до нього; рахунками та актами виконаних робіт від 11.10.2024, 13.03.2024, 31.01.2024, 13.12.2023, 16.10.2023, 15.06.2023, 12.04.2023, 13.12.2022, 06.09.2022, 12.04.2022; платіжними документами про оплату отриманої правничої допомоги; витягом із статуту АО «Греца і Партнери». Про подання відповідних доказів у строки, визначені ч. 8 ст. 141 ЦПК України, відповідач заявив безпосередньо у відзиві на позовну заяву.
Додатковим рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 жовтня 2024 року заяви представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Шпуганича В.П. та представника відповідача ОСОБА_2 – адвоката Олійника Р.Б. задоволено частково.
Стягнуто із ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_8 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_9 ) різницю судових витрати за проведення експертизи та надання професійної правничої допомогу у розмірі 12 750 (дванадцять тисяч сімсот п`ятдесят) гривень 00 коп. У задоволенні решти вимог – відмовлено.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Шпуганич Василь Петрович, просить рішення суду першої інстанції в частині відмовлених позовних вимог та додаткове рішення в частині відмовлених вимог заяви скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги та вимоги заяви про стягнення судових витрат задовольнити у повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.
Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що суд першої інстанції не в повній мірі врахував обставини, які наведені в обґрунтування заявленого позову, не дав їм належної правової оцінки, та дійшов до помилкового висновку про часткове задоволення позовних вимог. 
Зазначає, що витрати позивача на проведення судової експертизи становили 30 000 грн. Висновок судової експертизи щодо причин завдання матеріальної шкоди та її розмір враховано у вимогах, які суд задовольнив. Вважає, що з урахуванням фактичних обставин суд повинен був присудити до сплати відповідачем витрати за проведення судової експертизи у повному обсязі. 
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Олійник Роман Богданович, просить рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі, здійснити новий розподіл судових витрат на професійну правничу допомогу у зв`язку із розглядом цієї справи в суді першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.
Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що у спірних правовідносинах у діях апелянта відсутній факт наявності складу цивільного правопорушення як передумова для стягнення шкоди на користь позивача. Звертає увагу, що суд першої інстанції вважав сам факт виконання апелянтом будівельних робіт достатнім для висновку про протиправність поведінки відповідача, однак матеріалами справи навпаки підтверджується, що дії апелянта не порушують норми чинного законодавства, а отже не можуть вважатися протиправними. Так, висновком експерта № 560/05-22 від 27.06.2022 підтверджується, що будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 , відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо); рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 16.11.2022 у справі №260/764/22 відмовлено у задоволенні позову Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради до ОСОБА_2 про зобов`язання забудовника за власний рахунок привести земельну ділянку за кадастровим номер: 2110100000:01:002:0140 у попередній стан відповідно до її цільового призначення та будівельних вимог, який існував до початку самочинного будівництва; рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 27.06.2022 залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 25.10.2022 року у справі № 260/8216/21, скасоване рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 10.11.2021 № 512 «Про скасування будівельного паспорта та забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по пл. Шандора Петефі, 40 «в»; в межах вказаної справи суди підтвердили незаконність рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 10.11.2021 № 512 «Про скасування будівельного паспорт та забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по пл. Шандора Петефі, 40 «в». Вказує, що встановлений судом першої інстанції причинний зв`язок між діями апелянта щодо здійснення будівництва та наслідками у вигляді шкоди для позивача є недоведеним. Висновки будівельно-технічного дослідження від 23.09.2021 №523/09-21 (зробленого на замовлення позивача), на думку апелянта, не є достатніми для підтвердження наявності причинного зв`язку між діями апелянта та шкодою, яка наявна у позивача. Незаконність додаткового рішення апелянт обґрунтовує незаконністюосновного рішення у частині задоволення позовних вимог.
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Заслухавши доповідь судді, пояснення позивача ОСОБА_1 , її представників – адвокатів Шпуганича В.П., Семеновича Т.С., пояснення відповідача ОСОБА_2 , його представника – адвоката Олійника Р.Б., перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 

Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. 

Частиною 1 ст. 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст. 80 ЦПК України).

Згідно з приписами ч.ч.1,5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.6. ст. 81 ЦПК України).

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що згідно Свідоцтва про право власності на житло, виданого Фондом комунального майна від 13.02.1995 року, та технічного паспорта, квартира за адресою належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_6 , та членам її сім`ї: дочці – ОСОБА_7 , дочці – ОСОБА_8 , зятю – ОСОБА_9 , онучці – ОСОБА_10 .
Згідно Свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 від 19.11.1994 року ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уклали шлюб 19.11.1994 року, зареєстрований Відділом реєстрації актів громадянського стану Ужгородської міської ради про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено актовий запис №797, прізвище після укладення шлюбу чоловіка – « ОСОБА_12 », жінки – « ОСОБА_12 ».
З Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 14.09.2021 року – земельна ділянка з кадастровим номером 2110100000:01:002:0140, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві власності ОСОБА_2 .
Відповідно до протоколу №18 від 04.09.2021 р. позапланового виїзного засідання місцевої комісії (пл. Шандора Петефі будинок 42) виїздом встановлено, що 29.06.2021 року відповідно до повідомлення про початок виконання забудовником Олександром Опшитником будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, розпочато будівництво індивідуального житлового будинку по площі Шандора Петефі 40 в (ЗК 051210629776 від 29.06.2021).
Зазначене повідомлення отримано на підставі будівельного паспорта №102/03-02-21 від 26.05.2021 року. Будівництво ведеться на власній земельній ділянці, яка відведена для обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка) кадастровий номер 2110100000:01:002:0140. На сьогодні забудовником відрито котлован глибиною до 3 -х метрів від поверхні землі вздовж будівель, які розташовані за адресою: площа Шандора Петефі 42.
Зазначені будівлі побудовані без фундаментів: кладка стін починається від землі на глибині приблизно до 0,6-0,8 метрів від поверхні землі. Під час риття котловану вказаної глибини виник зсув ґрунту, який потягнув за собою бетонку конструкцію. У зв`язку із цим, кладки всіх квартир будинку АДРЕСА_3 виявилися не захищеними і почалося відшарування безпосередньо самої кладки, яка, в окремих місцях була виконана із звичайної одинарної цегли або каміння без розчину. Відтак, наразі створено передумови до можливого руйнування опорних стінок будинку 42 плоті ОСОБА_13 де проживають: мешканці кв. № За (5 осіб, із них 4 дорослих 1 дитина), кв. АДРЕСА_5 , із них 3 дорослих 1 дитина), кв. АДРЕСА_10 , із них 2 дорослих). Руйнування опорних стінок відмічено в квартирах АДРЕСА_4 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_7 .
Комісія вирішила:
1. Забудовнику ОСОБА_2 терміново та негайно:
1.1. Виконати влаштування підпірної стінки для укріплення існуючих конструкцій стін. Роботи проводити по захватках, що не дасть можливості продовження зсуву ґрунту по всій довжині існуючих конструкцій будинку; 1.2. Після влаштування підпірної стінки, яка має попередити подальшу руйнацію існуючих конструкцій, всі будівельні роботи негайно зупинити; 1.3. Обов`язково провести ретельне обстеження ґрунту виритого котловану, взяти аналіз води на її хімічний склад щодо з`ясування її подальшої ліквідації ( якщо ґрунтові води - виконати дренаж; якщо води господарської діяльності людини - відремонтувати відповідні комунікації, які розташовані поруч); 1.4. Розробити проєкт підсилення існуючих будівель та споруд, які розташовані у зоні відритого котловану, пройти експертизу та отримати повідомлення про початок виконання будівельних робіт;1.5. Забезпечити відшкодування тимчасового проживання мешканців будинку АДРЕСА_3 поза межами будинку та відшкодування по відновленню та ремонту приміщень у квартирах, в яких виявилися чисельні тріщини.
2. Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю: 2.1. Взяти на контроль проведення зазначених робіт забудовником; 2.2. Провести позапланову перевірку щодо дотримання законодавства у сфері містобудування за адресою: площа Шандора Петефі 40 в.
3. Мешканцям квартир АДРЕСА_4 , 3а, АДРЕСА_7 рекомендувати не перебувати у зазначених приміщеннях до закінчення проведення робіт по усуненню аварійної ситуації.
4. Управлінню економічного розвитку міста забезпечити тимчасове проживання мешканців квартир АДРЕСА_4 , АДРЕСА_4 , 4 (11 осіб).
5. КП «Водоканал м. Ужгорода», Ужгородському відділенню АТ «Закарпатгаз», Ужгородській філії ПрАТ «Закарпаттяобленерго» забезпечити проведення відповідних заходів із попередження руйнування відповідних комунікацій, відновлення їх роботи тощо.
6. Ужгородському РУП ГУНП в Закарпатській області забезпечити перебування чергового наряду на адресі площа Шандора Петефі 42.
Висновком експерта будівельно-технічного дослідження за зверненням громадянки України ОСОБА_1 від 23 вересня 2021 року №523/09-21 встановлено, що:
1.На будівельних елементах та конструкціях в приміщеннях під літ. «1» «житлова кімната», «2» «житлова кімната» квартири АДРЕСА_1 є наявними дефекти, які зумовлені проведенням будівельних робіт; що здійснюється за адресою АДРЕСА_2 .
Ці дефекти мають місце у вигляді тріщин в кутах, тобто в місцях спряження поперечних та поздовжніх стін, з шириною розкриття до 10 мм, та відходження стіни від заданої осі до 30 мм. Такі тріщини свідчать про наявність дефекту відсутності співвісності, коли фактична вісь стіни не співпадає із віссю по технічним документам. Відсутність співвісності означає, що стіна фактично відходить (сповзає) вбік від заданої осі в сторону існуючого котловану. Причиною цього дефекту є локальні порушення цілісності основ та/або фундаментів, що викликані виконанням робіт на суміжній земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 , впритул до досліджуваної квартири АДРЕСА_1 з порушенням діючих норм та правил в галузі будівництва України.
Невідворотним також є утворення внаслідок осідання в майбутньому новозбудованого об`єкта за адресою: АДРЕСА_2 , нових дефектів на квартирі АДРЕСА_1 , так як між цими об`єктами немає осадочного шва.
При виконанні робіт за адресою: АДРЕСА_2 , не було дотримано як державних будівельних норм та стандартів України, так і технології виконання будівельних робіт.
Враховуючи, що наслідком виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 , є порушення цілісності і міцності існуючої квартири АДРЕСА_1 , та беручи до уваги наявність невідворотного утворення внаслідок осідання в майбутньому новозбудованого об`єкта за адресою: АДРЕСА_2 , нових дефектів на квартирі АДРЕСА_1 , такі порушення є істотними, і тому згідно з визначеннями ст. 376 Цивільного кодексу України це будівництво вважається самочинним.
2.Для усунення дефектів в приміщеннях під літ. «1» «житлова кімната», «2» «житлова кімната» квартири АДРЕСА_1 , які зумовлені проведенням будівельних робіт, що здійснюється на суміжному домоволодінні за адресою АДРЕСА_2 , є наступними:
1. Відбити штукатурку зі стін та цементно-пішану стяжку на підлозі по лінії проходження тріщин із розширенням захватки на 0,5-1,0 м в обидві сторони від тріщин;
2. Розшити наявні в цегляній кладці тріщини та підвищити міцність кам`яної кладки в цих місцях шляхом ін?єктування і просочення цементно-полімерними і клейовими композиціями:
3. На оголені конструкції стін та підлоги улаштувати рулонну сітку із арматури діаметром 6 мм з вічком 100?100 мм, як це зображено на План-схемах № 5-6, що додаються в Додатках 23-24 до даного Висновку.
4. Провести торкретування конструкцій стін та підлоги товщиною 35 мм. Така товщина забезпечить виконання вимог п. 4.4,2.2 ДБН В.2.6-98.2009; Вартість робіт по усуненню дефектів в приміщеннях під літ. «1» «житлова кімната», «2» «житлова кімната» квартири АДРЕСА_1 , наявність яких зумовлена проведенням будівельних робіт, що здійснюється на суміжному домоволодінні за адресою АДРЕСА_2 , станом на час проведення експертизи, з урахуванням ПДВ (20%), становить: 89 646,00 грн.
3. Розмір матеріальної шкоди, нанесеної квартирі АДРЕСА_1 внаслідок виконання будівельних робіт на домоволодінні по АДРЕСА_2 , відповідно становитиме різницю між вартістю ремонтних робіт, які необхідно виконати для відновлення цих приміщень (89 646,00 грн.), та фізичним зносом матеріальних ресурсів (317,18 грн.): 89 646,00 грн. - 317,18 грн. - 89 328,82 грн.
У вказаному висновку експерта зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України, і що даний висновок підготовлено для подання в суд. Також, до висновку експерта додано додатки: фото таблиці, копія свідоцтва Міністерства юстиції України №1475 від 13.12.2019 про присвоєння кваліфікації судового експерта з правом проведення і будівельно-технічних експертиз, картка атестованого судового експерта.
До матеріалів позовної заяви долучено будівельний паспорт на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_11 . Документ, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію Кадастровий номер: 2110100000:01:002:0140, державний акт на право власності на земельну ділянку, Державний акт на право власності на земельну ділянку №ЯE№451620 від 30.07.2008 Замовник: ОСОБА_2 . Реєстраційний номер ЄДЕССБ ВРО1: НОМЕР_4 . Реєстраційний номер 102/03-02/21 від 26 травня 2021 р.
Згідно відповіді Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради №26.01-24/204 від 11.10.2021 на інформаційний запит 06.10.2021 щодо земельної ділянки з кадастровим номером 27101000000:01:002:0140 на АДРЕСА_2 , власником якої є громадянин ОСОБА_2 та на якій проводяться будівельні роботи, управління містобудування та архітектури повідомляє.
По п.1. та п.2. Містобудівні умови та обмеження на забудову земельної ділянки по зазначеній адресі не надавались.
По п.3 та п.4. Громадянин ОСОБА_2 , не звертався до управління містобудування та архітектури по питанню розгляду проектної документації на засіданні архітектурно-містобудівної ради при управлінні, чи за погодженням проектної документації.
По п. 5. Відповідно до заяви гр. ОСОБА_2 на отримання адміністративної послуги до центру надання адміністративних послуг (ЦНАП), управлінням було надано будівельний паспорт на забудову земельної ділянки № 102/03-02/21 від 26.05.2021 (надалі БП) відповідно до вимог ст.27 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно із «Порядком видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки» (наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства №103 від 05.07.2011). Документи для отримання адміністративної послуги були подані в повному обсязі, БП створено у реєстрі будівельної діяльності та підписано електронним підписом начальником управління містобудування та архітектури ОСОБА_14 .
По п.6. Надаємо копію виданого БП.
По п.7. Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради не наділено повноваженнями щодо проведення перевірок суб`єктів господарювання, які проводять будівельні роботи, відповідності проектної документації вимогам ДБН містобудівній документації, будівельному паспорту чи містобудівним умовам, виявлення порушень на об`єкті будівництва та вжиття заходів по виявленим порушенням. Дані повноваження, згідно із вимогами ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», покладено на органи Державного архітектурно-будівельного контролю (управління ДАБК Ужгородської міської ради).
Повідомлення про початок виконання будівельних робіт Реєстраційний номер ЗК051210629776 зареєстровано 26.09.2021 року, видане Виконавчим комітетом Ужгородської міської ради Управління державного архітектурно-будівельного бюро про будівництво індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 . Будівельний паспорт ВРО1: НОМЕР_4 №102/03-02/21 від 2021-05-26 / Діючий (видав УПРАВЛІННЯ МІСТОБУДУВАННЯ ТА АРХІТЕКТУРИ УЖГОРОДСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ).
Згідно листа Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради №247/15.01-11 від 20.03.2021 адресованого Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради (далі - управління ДАБК) розглядаються заяви ОСОБА_15 від 20.08.2021р. № 18175 та 21.08.2021р. № 18227, що надійшли листом від Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 28.08.21р. № 11991/106/25- 2021 щодо проведення перевірки законності будівництва за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер земельної ділянки 2110100000:01:002:0140.
Громадянину ОСОБА_2 наданий будівельний паспорт на будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 26.05.2021 №102/03-02/21 на підставі поданих через Центр надання адміністративних послуг всіх необхідних документів для отримання будівельного паспорта.
Спеціалістами управління ДАБК виконавчого комітету Ужгородської міської ради відповідно до абзацу 8, п. 7 постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011р. № 553 «Про затвердження порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», з 07.09.21р. по 20.09.21р. проведено позапланову перевірку з виходом на місце.
Під час перевірки встановлено, що в абзаці «Планувальні обмеження» гр. ОСОБА_2 не виконано вимоги будівельного паспорта №102/03-02/21 управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради щодо розгляду проектної пропозиції на архітектурно-містобудівній раді при управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, погодження проектної документації в управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради та органом охорони культурної спадщини Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА.
У зв`язку з наведеним управління ДАБК наполегливо просить провести перевірку дотримання вимог законодавства про охорону культурної спадщини за адресою: АДРЕСА_2 , кадастровий номер земельної ділянки 2110100000:01:002:0140 та перевірити наявність погодження проектної пропозиції з органом охорони культурної спадщини Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА.
Рішенням Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 10.11.2021 року №512 скасовано будівельний паспорт № 102/03-02/21 від 19.05.2021 (реєстраційний номер ЄДЕССБ ВРО1:7055-1134-3672-6510) «Будівництво індивідуального житлового будинку» на пл. Шандора Петефі, 40 «в» на земельній ділянці з кадастровим номером 2110100000:01:002:0140, виданий гр. ОСОБА_2 . Скасовано повідомлення про початок виконання будівельних робіт по будівельному паспорту № НОМЕР_5 від 29.06.2021 на «Будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 .
До матеріалів справи долучено відповідь Управління містобудування та архітектури Закарпатської обласної державної адміністрації від 20.08.2021 року №Ко-06/01-14 на колективне звернення мешканців міста Ужгорода адресоване гр. ОСОБА_16 про усунення перешкод у користуванні власним житловим будинком на АДРЕСА_2 .
Відповідно до відповіді Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації від 11.08.2021 року №01-12/1189 гр. ОСОБА_2 про одержання адміністративної послуги щодо погодження ескізного проекту Будівництво Індивідуального житлового будинку на пл. Шандора Петефі 40 м. Ужгород, відмовлено у наданні адміністративної послуги у зв`язку із поданням неповного пакету документів, необхідних для одержання документа дозвільного характеру згідно із встановленим вичерпним списком (не подано висновок відповідного підрозділу виконавчого комітету Ужгородської міської ради або уповноваженого органу, до повноважень якого належить забезпечення виконання Закону України «Про охорону культурної спадщини», інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на території м.Ужгорода, експертний висновок за результатами наукової археологічної експертизи зазначеного проекту).
Згідно архівного витягу Рішення Ужгородської міської ради IV сесія V скликання від 23 травня 2008 року №727 гр. ОСОБА_2 передано у приватну власність земельну ділянку площею 0,0392 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд по АДРЕСА_2 за умови збереження вільного доступу суміжному землекористувачеві.
Згідно наданої копії висновку експерта судової будівельно-технічного експертизи на замовлення сторони по цивільній справі №308/16788/21 ОСОБА_2 від 23 вересня 2021 року №523/09-21 на вирішення даної експертизи поставлені наступні питання: Користуючись нотаріально засвідченими заявами, чи могла існувати інша причина відмінна від обвалу внаслідок риття котловану під час будівництва індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_12 в межах «старої» забудови? Експертизою встановлено: по питанню №1 з врахуванням засвідчених заяв де вказано про наявність підмивання підпірної стінки водами невстановленого походження можлива інша причина обвалу підпірної стінки під час будівництва індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 , яка викликана втратою її стійкості внаслідок осідання основи. По питанню №2 будівництво індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 було розпочате в межах «старої» забудови в частині спряження із будівлею за адресою АДРЕСА_3 з розширенням на частину власної вільної від забудови земельної ділянки в бік адреси ОСОБА_17 АДРЕСА_13 .
Роздруківкою із сайту Водоканалу міста Ужгород та по мобільному номеру ОСОБА_2 підтверджується телефонний дзвінок 03.09.2021 року о 12:53:28 та 15:44:26 на гарячу лінію аварійної служби КП «Водоканал м.Ужгород».
Також з доданих до заяви копій документів судом встановлено, що ОСОБА_3 є власником нежитлового приміщення та квартири в АДРЕСА_4 , а також земельної ділянки кадастровий номер якої 2110100000:01:002:0037, суміжним користувачем ділянки є ОСОБА_2 згідно копії Державного акту на право власності на земельну ділянку, яка розташована в АДРЕСА_4 , копії договору дарування незавершених будівництвом житлових приміщень та земельної ділянки від 14.04.2009р., копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 05.06.2014 за адресою: АДРЕСА_4 , копії плану на якому позначено місце розташування вказаної земельної ділянки та ділянки відповідача.
Згідно доданої копії висновку експерта судової будівельно-технічного експертизи проведеної на замовлення сторони по цивільній справі №308/16788/21 ОСОБА_2 від 27 червня 2022 року №560/05-22 на вирішення експертизи поставлені наступні питання: Чи існує загроза порушення цілісності і міцності, або утворення у майбутньому дефектів існуючої будівлі будинку АДРЕСА_14 , в якій розташована квартира АДРЕСА_4 , що належить громадянці ОСОБА_1 , внаслідок продовження будівництва по об`єкту «Будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 , що здійснюється громадянином ОСОБА_2 з урахуванням змін, внесених в ході будівництва? Чи відповідають виконані будівельні роботи по об?єкту «Будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 », що будується громадянином ОСОБА_2 , вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо) в частині дотримання протипожежних та санітарних відстаней до будинку АДРЕСА_3 в умовах щільної забудови? Експертизою встановлено: Загрози порушення, цілісності і міцності, або утворення у майбутньому дефектів існуючої будівлі будинку АДРЕСА_14 , в якій розташована квартира АДРЕСА_4 , що належить громадянці ОСОБА_1 , внаслідок продовження будівництва по об`єкту «Будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 », що здійснюється громадянином ОСОБА_2 , з урахуванням змін, внесених в ході будівництва по представлених експерту документах немає.
Виконані будівельні роботи по об`єкту «Будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 », що будується громадянином ОСОБА_2 , з урахуванням наданих експерту обмірних (виконавчих) креслень відповідають вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо) в частині дотримання протипожежних та санітарних відстаней до будинку АДРЕСА_3 в умовах щільної забудови.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 червня 2022 року у справі №260/8216/21 адміністративний позов ОСОБА_2 ( АДРЕСА_15 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (пл. Поштова, буд. 3, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ 04053699) про визнання протиправним та скасування рішення - задоволено. Визнано протиправним та скасувано рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради №512 від 10 листопада 2021 року «Про скасування будівельного паспорт та забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по пл. Шандора Петефі, 40 «в».
Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 25 жовтня 2022 року у справі №260/8216/21 апеляційну скаргу Виконавчого комітету Ужгородської міської ради залишено без задоволення, з рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 череня 2022 року та додаткове рішення від 18 липня 2022 року у справі №260/8216/21 без змін.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2022 року у справі №260/764/22 у задоволенні адміністративного позову Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради до ОСОБА_2 , треті особи: Департамент культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА, Виконавчий комітет Ужгородської міської ради про зобов`язання вчинити певні дії – відмовлено.
Щодо вимоги про стягнення матеріальної шкоди.
Згідно з ч. 5 ст. 319 ЦК України, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
За змістом положень ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.
Згідно положень ч.1, 2 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками зокрема є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) .
Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування.
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (ч.3 ст.22 ЦК України).
Статтею 1166 ЦК передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Правовий аналіз зазначеної норми свідчить, що юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
При цьому особливістю регулювання таких відносин є презумпція винуватості, оскільки обов`язок довести відсутність вини у завданні шкоди покладається саме на особу, яка завдала шкоди або має нести відповідальність за її завдання.
Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір (висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, викладені у постанові від 11.12.2018р. по справі № 759/4781/16-ц, постанові КЦС від 27 травня 2021 року у справі № 761/12945/19.).
Згідно ч. 2 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
У поданому позові позивач просить стягнути з відповідача на її користь майнову шкоду завдану належній їй на праві власності квартирі АДРЕСА_1 в результаті здійснення будівельних робіт.
Матеріалами справи встановлено та учасникам справи не заперечується факт пошкодження квартири АДРЕСА_1 , а також факт виконання будівельних робіт за адресою АДРЕСА_2 . Вказані обставини підтвердили також допитані, за клопотанням позивача свідки  ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_18 , мешканці будинку по АДРЕСА_3 , які дали показання про те, що ОСОБА_2 у вересні 2021 року проводилися будівельні роботи на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 , а саме риття котловану. Також, повідомили, що 03.09.2021 ввечері почули сильний гуркіт, вийшовши на вулицю побачили, що відбувся зсув грунту, і підпірна стіна їх будинку повалилася, була над прірвою, яма була під квартирою ОСОБА_1 , також збоку витікала вода. Вказали, що через роботи відповідача ОСОБА_2 відбувся зсув, в результаті чого в їх квартирах були пошкодження, найбільше була пошкоджена квартира ОСОБА_1 . Було викликано на місце поліцію, МЧС, міську раду, мешканці з трьох квартир були відселені з будинку АДРЕСА_3 до готелю, а ОСОБА_2 було зобов`язано залити бетонну опору.
Протоколом №18 від 04.09.2021 р. позапланового виїзного засідання місцевої комісії (пл. Шандора Петефі будинок 42) виїздом, серед іншого, встановлено, що забудовником відрито котлован глибиною до 3 -х метрів від поверхні землі вздовж будівель, які розташовані за адресою: площа Шандора Петефі 42. Зазначені будівлі побудовані без фундаментів: кладка стін починається від землі на глибині приблизно до 0,6-0,8 метрів від поверхні землі. Під час риття котловану вказаної глибини виник зсув ґрунту, який потягнув за собою бетонку конструкцію. У зв`язку із цим, кладки всіх квартир будинку АДРЕСА_3 виявилися не захищеними і почалося відшарування безпосередньо самої кладки, яка, в окремих місцях була виконана із звичайної одинарної цегли або каміння без розчину. Відтак, наразі створено передумови до можливого руйнування опорних стінок будинку 42 площі ОСОБА_13 де проживають: мешканці кв. АДРЕСА_4 (5 осіб, із них 4 дорослих 1 дитина), кв. АДРЕСА_5 , із них 3 дорослих 1 дитина), кв. АДРЕСА_10 , із них 2 дорослих). Руйнування опорних стінок відмічено в квартирах АДРЕСА_4 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_7 .
У висновку будівельно-технічного дослідження за зверненням ОСОБА_1 від 23 вересня 2021 року №523/09-21, серед іншого встановлено, що на будівельних елементах та конструкціях в приміщеннях під літ. «1» «житлова кімната», «2» «житлова кімната» квартири АДРЕСА_1 є наявними дефекти, які зумовлені проведенням будівельних робіт, що здійснюється за адресою АДРЕСА_2 .
Також, згідно висновку експерта розмір матеріальної шкоди, нанесеної квартирі АДРЕСА_1 внаслідок виконання будівельних робіт на домоволодінні по АДРЕСА_2 , відповідно становитиме різницю між вартістю ремонтних робіт, які необхідно виконати для відновлення цих приміщень (89 646,00 грн.), та фізичним зносом матеріальних ресурсів (317,18 грн.): 89 646,00 грн. - 317,18 грн. - 89 328,82 грн.
Вказаним висновком встановлений прямий причинно-наслідковий зв`язок між пошкодженнями в квартирі позивача АДРЕСА_1 , та будівельними роботами, що виконувалися на належній відповідачу на праві власності земельній ділянці за адресою АДРЕСА_2 .
Судом першої інстанції обгрунтовано не взято до уваги висновок експерта судової будівельно-технічного експертизи на замовлення сторони по справі, ОСОБА_2 від 23 вересня 2021 року №523/09-21, згідно якої експерт на запитання чи могла існувати інша причина відмінна від обвалу внаслідок риття котловану під час будівництва індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 , встановлено: по вказаному питанню з врахуванням засвідчених заяв де вказано про наявність підмивання підпірної стінки водами невстановленого походження можлива інша причина обвалу підпірної стінки під час будівництва індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 , яка викликана втратою її стійкості внаслідок осідання основи.
Колегія суддів цілком погоджується з наведеними судом першої інстанції мотивами відхилення вказаного висновку експертизи, з посиланням на відповідний стандарт доказування. 
Суд першої інстанції правильно зауважив, що згідно змісту висновок експерта №523/09-21, в цій частині, ґрунтується на :«з врахуванням засвідчених заяв де вказано про наявність підмивання підпірної стінки водами невстановленого походження», однак вказані засвідчені заяви не є тими документами, які надають можливість встановити причину пошкодження квартири АДРЕСА_1 , на таких заявах не може ґрунтуватися висновк експертизи
Відповідач не надав до суду належних та допустимих доказів своєї невинуватості та відсутності причинно-наслідкового зв`язку між шкодою, завданою позивачу, і своїми діями.
За наведених обставин суд першої інстанції дійшов правильних висновків про доведеність завдання шкоди майну позивача з вини відповідача, а саме за наслідком пошкодження квартири АДРЕСА_1 і проведення будівельних робіт, що здійснювалися за адресою АДРЕСА_2 , та підтвердження розміру матеріальної шкоди, заявлений до стягнення з відповідача у сумі 89 328,82 грн., а тому правомірно у цій частині задовольнив заявлений позов.
Доводи апеляційної скарги відповідача даних висновків суду не спростовують і не заслуговують на увагу. 
Щодо вимоги про визнання протиправним та скасування Повідомлення про початок будівельних робіт.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Обґрунтовуючи позовні вимоги в цій частині, позивач вказує, що будівництво здійснюється з порушенням вимог Державних будівельних норм, відповідачем ОСОБА_2 не виконано вимог, що визначені виданим йому Паспортом забудови земельної ділянки, а також те, що рішенням Виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 10.11.2021 року № 512 «Про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по пл. Шандора Петефі, 40 «в» скасовано вказаний Паспорт на забудову від 26.05.2021 року та Повідомлення про початок будівельних робіт від 29.06.2021 року.
Разом з тим, рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 червня 2022 року у справі №260/8216/21 адміністративний позов ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення - задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради №512 від 10 листопада 2021 року «Про скасування будівельного паспорт та забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по пл. Шандора Петефі, 40 «в».
Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 25 жовтня 2022 року у справі №260/8216/21 апеляційну скаргу Виконавчого комітету Ужгородської міської ради залишено без задоволення, з рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 череня 2022 року та додаткове рішення від 18 липня 2022 року у справі №260/8216/21 без змін.
Згідно ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Рішеннм Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 червня 2022 року у справі №260/8216/21 серед іншого встановлено, що відповідач не мав права скасовувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ЗК051210629776 від 29.06.2021 р. щодо будівництва індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_2 . За таких обставин, суд не може вважати оскаржене рішення таким, що відповідає вимогам законності та обґрунтованості. Враховуючи вищенаведене, суд приходить висновку, що рішення Виконавчого комітету Ужгородської міської ради №512 від 10 листопада 2021 р. «Про скасування будівельного паспорта забудови земельної ділянки та повідомлення про початок будівельних робіт по пл.. Шандора Петефі, 40 «в» прийняте за відсутності законних підстав, у зв`язку з чим підлягає скасуванню як протиправне.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17 лютого 2011 року (далі Закон №3038).
Закон №3038 є спеціальним нормативно-правовим актом у сфері регулювання містобудівної діяльності.
Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону №3038, забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.
Відповідно до ч. 2 ст. 27 Закону №3038, проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.
Відповідно до ч. 4 ст. 27 Закону №3038, порядок видачі будівельного паспорта визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Відповідно до п. 1.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 05.07.2011 р. № 103 (далі Порядок №103), цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.
Відповідно до п. 2.9. Порядку №103, до складу будівельного паспорта входять: - пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу; - схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку; - пам`ятка замовнику індивідуального будівництва.
Відповідно до п. 2.16. Порядку № 103, після направлення замовником відповідно до статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідних органів Держархбудінспекції будівельний паспорт є підставою для виконання будівельних робіт.
Матеріалами справи встановлено, що Управлінням містобудування та архітектури Ужгородської міської ради ОСОБА_2 було видано будівельний паспорт №102/03-02/21 від 26.05.2021 року (реєстраційний номер ЄДЕССБ ВРО1:7055-1134-3672-6510) на будівництво індивідуального житлового будинку за адресою на АДРЕСА_2 (станом на 01.01.2021), на земельній ділянці з кадастровим номером: 2110100000:01:002:0140.
Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону №3038, замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.
Відповідно до частин 1-3 статті 35 Закону № 3038 після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до положень ч.1 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається (ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
Відповідно до пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».
Згідно з положеннями ч.7 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт;2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
Тобто, за змістом цієї норми предметом вимоги може бути не скасування самого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, а скасування права на початок виконання будівельних робіт, яке набуте на підставі поданого повідомлення.
Відповідно до пункту 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 (у редакції на час звернення до суду) у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих робіт чи повідомленні про початок виконання будівельних робіт, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє про це замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.
Замовник (його уповноважена особа) протягом трьох робочих днів з дня отримання від органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про виявлення недостовірних даних або самостійного виявлення технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) у поданому повідомленні зобов`язаний надіслати до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення за формою згідно з додатками з виправленими (достовірними) даними щодо інформації, яка потребує змін.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом трьох робочих днів з дня отримання від замовника повідомлення, визначеного абзацом другим цього пункту, забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності.
До замовника, який самостійно виявив допущену технічну помилку і в передбаченому цим пунктом порядку подав відповідне повідомлення, штрафні санкції за раніше подане з помилками повідомлення або виявлені в ньому недостовірні дані не застосовуються.
У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю:видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт;звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.
Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю:у разі подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих або будівельних робіт;у разі отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
Відомості про припинення або зупинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт не пізніше наступного робочого дня з дня отримання заяви у паперовій формі або настання обставин, визначених абзацом шостим цього пункту, вносяться органами державного архітектурно-будівельного контролю до Реєстру будівельної діяльності та оприлюднюються на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.
Про припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє замовнику протягом трьох робочих днів з дня припинення.
Замовник будівництва після припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, може повторно надіслати повідомлення згідно з вимогами, встановленими пунктом 13 цього Порядку.
Згідно з ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Частиною 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
Право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
Отже, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» зокрема статтею 39-1, встановлено єдину підставу для припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, а саме: подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.
Водночас, такі недостовірні дані повинні відповідати одній із наступних умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом:1) об`єкт збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети;2) об`єкт збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи;3) об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.
Також право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення може бути припинено у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень.
Доказів, які б підтверджували наявність обставин для скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт (припинення права на виконання будівельних робіт) позивачем до позовної заяви не додано і судом не встановлено.
Разом з тим матеріалами справи встановлено, що відповідач ОСОБА_2 є власником земельної ділянки площею 0,0358 га, з кадастровим номером 2110100000:01:002:0140, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , цільове призначення якої "Для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)". Вказана земельна ділянка належить останньому на праві власності з 10.07.2008 року згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №451620. Після отриманого будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 26.05.2021 та поданого Повідомлення про початок будівельних робіт по АДРЕСА_2 від 29.06.2021 року відповідачем ОСОБА_2 було розпочато будівництво будинку. Вказане підтверджує, що відповідачем ОСОБА_2 було дотримано вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та правомірно розпочато будівельні роботи.
З врахуванням навденого, суд першої інстанції дійшов правильних висновків про відсутність підстав для скасування Повідомлення про початок виконання будівельних робіт та припинення права ОСОБА_2 на виконання будівельних робіт, яке набуте на підставі Повідомлення про початок будівельних робіт, зареєстрованого Управлінням державного архітектурного-будівельного контролю Виконавчого комітету Ужгородської міської ради 29.06.2021 року за реєстраційним номером ЗК 051210629776 на земельній ділянці кадастровий номер 2110100000:01:002:0140, та обгрунтовано у цій частині відмовив у заявлених вимогах.
Доводи апеляційної скарги позивача у цій частині висновків суду не спростовують, і не заслуговують на увагу.
Щодо вимоги про усунення перешкод в користуванні належним позивачу майном шляхом відновлення до попереднього стану способом знесення об`єкта.
Позивач обгрунтувуючи позов в частині даних вимог, посилається на те, що будівництво за адресою: АДРЕСА_2 , здійснюється без виконання вимог, що визначені будівельною документацією, в тому числі без узгодження з суміжними користувачами, а також без отримання згоди органу охорони культурної спадщини, без своєчасного подання проектної пропозицію на розгляд архітектурно-містобудівної ради при управлінні містобудування та архітектури, з чисельними грубими порушеннями будівельних норм та правил, всупереч вимог містобудівної документації.
Статтею 319 ЦК України визначено, що власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Особливості здійснення права власності на культурні цінності встановлюються законом.
Згідно положень ч.ч.1-3 ст.375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.
Згідно пунктів «г» та «е» частини 1 статті 91 ЗК України власники земельних ділянок зобов`язані не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок та землекористувачів, а також дотримуватися правил добросусідства.
Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності, спрямованої на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів визначаються Законом України "Про архітектурну діяльність".
Згідно пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.
Відповідно до статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил, у порядку, визначеному Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Статтею 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснюється для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.
Законом України № 3038-VI встановлені правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до положень ст.41 Закону № 3038-VI (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право також проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.
Аналогічні повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю зазначені й у пункті 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), відповідно до якого посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
У відповідності до ст.38 Закону №3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.
У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.
За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.
У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.
Разом з цим, відповідно до ч.1 ст.376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Відповідно до ч.ч.4,7 ст.376 Цивільного кодексу України якщо власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила самочинне будівництво, або за її рахунок.
У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливою або особа, яка здійснила будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила будівництво.
При вирішенні справи суд має встановлювати факт самочинного будівництва об`єкта, наявність істотного відхилення від проекту або порушення законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм, чи було видано особі, яка здійснила самочинне будівництво, припис про усунення порушень, чи можлива перебудова об`єкту та чи відмовляється особа, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.
Будівництвом, яке здійснюється з істотним порушенням будівельних норм і правил, вважається у тому числі будівництво, яке хоча і здійснюється за наявності проекту, але з порушенням державно-будівельних норм та санітарних правил, що загрожують життю та здоров`ю людини у разі невиконання приписів інспекції державного архітектурно-будівельного контролю про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил тощо.
Судом правильно встановлено, що відповідачем заплановане будівництво на власній земельній ділянці індивідуального житлового будинку на підставі будівельного паспорта. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень, що відповідає вимогам ч.ч.1,2 ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відтак, у випадку здійснення будівництва на підставі будівельного паспорта розробка проекту будівництва є не обов`язковою, що в свою чергу означає, що і погодження такого проекту будівництва (проектної пропозиції) не може бути обов`язковим для забудовника ОСОБА_2 , тому посилання сторони позивача на вказане є безпідставним.
Судом обгрунтовано не взято посилання сторони позивача на те, що відповідачем ОСОБА_2 містобудівне та архітектурне проектне рішення об`єкта будівництва не погоджено з органом культурної спадщини Закарпатської ОДА, оскільки зазначене не має відношення до предмету спору та належить до правовідносин ОСОБА_2 і відповідного органу охорони культурної спадщини, і жодним чином не впливає на правовідносини між позивачем і відповідачем ОСОБА_2 . 
Крім того, ні Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Законом України «Про охорону культурної спадщини» не передбачено погодження проекту будівництва (проектної пропозиції, проектного рішення) при здійсненні будівництва на підставі будівельного паспорта з органами охорони культурної спадщини.
Щодо посилань сторони позивача на те, що будівництво ведеться з чисельними грубими порушеннями будівельних норм та правил, в частині недотримання протипожежних та санітарних умов, що унеможливлює проживання позивача поряд з будівництвом і призводить до загрози для їхнього здоров`я та недотримання відповідачем вимог ДБН при будівництві багатоквартирних будинків будинку, такі не заслуговують на увагу.
У даній справі за заявою відповідача ОСОБА_2 була проведена будівельно-технічна експертиза в межах якої експертом було, зокрема, досліджено питання щодо наявності загрози порушення цілісності і міцності, або утворення у майбутньому дефектів існуючої будівлі будинку АДРЕСА_14 , в якій розташована квартира АДРЕСА_4 , що належить громадянці ОСОБА_1 , внаслідок продовження будівництва по об`єкту «Будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 , що здійснюється громадянином ОСОБА_2 з урахуванням змін, внесених в ході будівництва, питання щодо відповідності виконаних будівельних робіт по об?єкту «Будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 », що будується громадянином ОСОБА_2 , вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо) в частині дотримання протипожежних та санітарних відстаней до будинку АДРЕСА_3 в умовах щільної забудови.
З результатом експертизи було складено висновок №560/05-22 від 27 червня 2022 року, відповідно до якого: Загрози порушення, цілісності і міцності, або утворення у майбутньому дефектів існуючої будівлі будинку АДРЕСА_3 , в якій розташована квартира АДРЕСА_4 , що належить громадянці ОСОБА_1 , внаслідок продовження будівництва по об`єкту «Будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 », що здійснюється громадянином ОСОБА_2 , з урахуванням змін, внесених в ході будівництва по представлених експерту документах немає; Виконані будівельні роботи по об`єкту «Будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 », що будується громадянином ОСОБА_2 , з урахуванням наданих експерту обмірних (виконавчих) креслень відповідають вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо) в частині дотримання протипожежних та санітарних відстаней до будинку АДРЕСА_3 в умовах щільної забудови.
Зазначений експертний висновок дає підстави вважати, що будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 », відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва (ДБН, СНиП, стандартам, технічним умовам тощо).
Також рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 16.11.2022 по справі №260/764/22 за позовом Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради до ОСОБА_2 , треті особи: Департамент культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА, Виконавчий комітет Ужгородської міської ради про зобов`язання забудовника ОСОБА_2 за власний рахунок привести земельну ділянку за кадастровим номер: 2110100000:01:002:0140 у попередній стан відповідно до її цільового призначення та будівельних вимог, який існував до початку самочинного будівництва, у задоволенні позову було відмовлено. Дане рішення набрало законної сили.
Будь-яких інших доказів на підтвердження недотримання відповідачем вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва стороною позивача не надано .
Крім того, знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.
Вказану правову позицію неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема, у постановах від 06 березня 2019 року у справі № 810/5680/15, від 06 березня 2019 року у справі № 814/2645/15, від 28 листопада 2018 року у справі № 815/2311/15
Також у рішенні Закарпатського окружного адміністративного суду від 16.11.2022 по справі №260/764/22, серед іншого зазначено, що у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил знесенню самочинного будівництва передує прийняття судом рішення про зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Рішення суду щодо проведення перебудови в матеріалах справи відсутнє.
Для задоволення позову у цій частині вимог, суду необхідно встановити наявність фактів зазначених у ст.376 ЦК України. 
Позивачем під час розгляду даної справи не надано доказів наявності самочинного будівництва індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 . Відповідачем будівництво житлового будинку розпочато на земельній ділянці, що належить йому на праві приватної власності, на підставі будівельного паспорту, з повідомленням про початок будівельних робіт, і виконані будівельні роботи по об`єкту «Будівництво індивідуального житлового будинку на АДРЕСА_2 », що будується громадянином ОСОБА_2 відповідають вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. 
За вказаних обставин, суд першої інстанції обгрунтовано та правомірно відмовив у вказаних вимогах.
Доводи апеляційної скарги позивача у цій частині висновків суду не спростовують, і не зслуговують на увагу.
Таким чином, суд першої інстанції, розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази, дав їм належну оцінку та правомірно частково задовольнив заявлений позов.
Підстав для скасування чи зміни рішення не має. 
Щодо додаткового рішення суду від 25 жовтня 2025 року. 
Додатковим рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 жовтня 2024 року заяви представника позивача ОСОБА_1 – адвоката Шпуганича В.П. та представника відповідача ОСОБА_2 – адвоката Олійника Р.Б. задоволено частково. Стягнуто із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 різницю судових витрати за проведення експертизи та надання професійної правничої допомогу у розмірі 12 750 гривень 00 коп. У задоволенні решти вимог – відмовлено.
У заявленому позові позивачем ОСОБА_1 повідомлено про попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи становить 80500 грн., що складається з витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони з сумі 30 000 грн., вартість витрат на правову допомогу 50 000 грн. та вартості поштових витрат та послуг копіювання в орієнтовній сумі близько 500 грн. Крім того, до закінчення судових дебатів представник позивача повідомив про судові витрати по справі, а також що докази на підтвердження таких буде подано у строк визначений ЦПК України.
Представником відповідача ОСОБА_2 – адвокатом Олійник Р.Б. у відзиві на позовну заяву повідомлено, що орієнтовний розрахунок витрат на професійну правничу допомогу при розгляді справи у суді першої інстанції складає 10000,00 грн., в суді апеляційної інстанції – 8000,00 грн., в суді касаційної інстанції – 6000,00 грн. Крім того, до закінчення судових дебатів представник відповідача повідомив, що розрахунок судових витрат пов`язаних із наданням професійної правничої допомоги, разом із відповідними підтверджуючими документами буде поданий до суду в порядку, визначеному ЦПК України.
14 жовтня 2024 року до суду від представника позивача – адвоката Шпуганича В.П. надійшла заява про ухвалення додаткового рішення, у якій просить стягнути з ОСОБА_2 та Виконавчого комітету Ужгородської міської ради на користь ОСОБА_1 витрати на проведення судової експертизи в сумі 30 000 (тридцять тисяч) грн. та витрати за надання професійної правничої допомоги в суді першої інстанції в сумі 50 000 (п`ятдесят тисяч) гривень 00 коп.
У заяві зазначено, що 16 вересня 2021 р. між ОСОБА_5 та адвокатом Мухомедьяновою Є.А. укладено договір про надання правової допомоги (копія додається). Сторонами погоджено вартість 1 год/роботи в розмірі 1000 грн. На виконання умов договору частково сплачено грошові кошти в сумі 10 000 грн. У подальшому 21 листопада 2022 р. між ОСОБА_5 та адвокатом Шпуганич В.П. укладено договір про надання правничої допомоги. Сторони погодили вартість робіт в суді першої інстанції в сумі 40 000 грн. виходячи з вартості 1 години роботи в сумі 1200 грн. У рахунок частково виконання умов договору позивачка 27 березня 2024 року сплатила на рахунок адвоката грошові кошти в сумі 10 000 грн. Заборгованість становить 30 000 грн. Строк оплати до 30.12.2024 р. Перелік наданих послуг та їх вартість відображено в акті виконаних робіт що додається. Таким чином витрати позивачки у справі 308/16788/21 у суді першої інстанції становлять 50 000 (п`ятдесят тисяч) гривень 00 коп.
15 жовтня 2024 року до суду від представника відповідача – адвоката Олійник Р.Б. надійшла заява про ухвалення додаткового рішення, у якій просить стягнути на користь ОСОБА_2 із ОСОБА_1 судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката у зв`язку із розглядом справи в суді першої інстанції у розмірі 20 875 грн.
У заяві зазначає, що під час розгляду в суді першої інстанції цієї справи позивач здійснив витрати на професійну правничу допомогу адвоката у загальному розмірі 20 875 грн., що підтверджується наступними документами: детальним описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги; договором про надання правової допомоги від 15.12.2021 та додатковою угодою до нього; рахунками та актами виконаних робіт від 11.10.2024, 13.03.2024, 31.01.2024, 13.12.2023, 16.10.2023, 15.06.2023, 12.04.2023, 13.12.2022, 06.09.2022, 12.04.2022; платіжними документами про оплату отриманої правничої допомоги; витягом із статуту АО «Греца і Партнери». Про подання відповідних доказів у строки, визначені ч. 8 ст. 141 ЦПК України, відповідач заявив безпосередньо у відзиві на позовну заяву.
Матеріалами справи встановлено, що рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 жовтня 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 , про стягнення матеріальної шкоди, визнання протиправним та скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт та усунення перешкод у користуванні майном, – задовольнити частково. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду в розмірі 89 646 (вісімдесят дев`ять тисяч шістсот сорок шість) грн. У задоволенні решти позовних вимог – відмовлено.
При ухваленні судового рішення у даній справі №308/16788/21 судом не було вирішено питання про судові витрати, а саме про витрати на професійну правничу допомогу та витрати на проведення судової експертизи, 
Відповідно до ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо, зокрема судом не вирішено питання про судові витрати. 
Згідно із ч. ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Згідно з ч. 5, 6, 7 ст. 139 ЦПК України суми, що підлягають виплаті залученому судом експерту, спеціалісту, перекладачу або особі, яка надала доказ на вимогу суду, сплачуються особою, на яку суд поклав такий обов`язок, або судом за рахунок суми коштів, внесених для забезпечення судових витрат. Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірним зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт.
Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до ч. 3 ст. 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.
У постанові Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі №379/1418/18 (провадження №61-9124св20) вказано, що «склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження)».
Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги – це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
Матеріалами справи встановлено, що 09.09.2021 року між ОСОБА_1 та судовим експертом Колчар Вячеславом Дмитровичем укладено договір на проведення експертного будівельно-технічного дослідження № 523. Згідно п 3.3 зазначеного договору загальна сума договору складає 30 000,00 грн.
Згідно рахунку Фактури №523/1 від 09.09.2021 року оплата за проведення експертного будівельно-технічного дослідження за зверненням гр. ОСОБА_1 становить 28 500, 00 грн., а разом зі сплатою єдиного податку становить 30 000, 00 грн.
Згідно платіжного доручення №ІВ14841885 від 16.09.2021 року ОСОБА_1 перерахувала ФОП ОСОБА_4 кошти в розмірі 30 000, 00 грн. на проведення експертного будівельно-технічного дослідження за зверненням гр. ОСОБА_1 
17.09.2021 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_19 укладено договір про надання правової допомоги.
21.11.2022 року між ОСОБА_20 та ОСОБА_1 укладено договір про надання правової (правничої) допомоги. Згідно п.3.1 та 3.3 даного договору за правову допомогу в суді першої інстанції замовник сплачує адвокату винагороду (гонорар) в сумі 40 000, 00 грн. Вартість одної години роботи становить 1200 грн.
Згідно акту виконаних робіт (наданих послуг) від 10.10.2024 року на протязі листопада 2022 жовтня 2024 р. вказано, що адвокатом надано, а замовником отримано наступні послуги правового характеру (правнича допомога) яка стосується справи 308/16788/21: -консультації правового характеру яка стосуються судового спору (витрачено 3 години); -складення заяв, клопотань про приєднання доказів по справі збір додаткових доказів по справі які подано після подачі позову (витрачено 3 год.); - участь у судових засіданнях суду першої інстанції (витрачено 22 год.).
Всього витрачено 28 годин. Вартість однієї години надання послуг - 1200 грн. Вартість виконаних робіт (наданих послуг) за згодою сторін у договорі визначено в сумі 40 000 (сорок тисяч) грн. 00 коп. Замовником сплачено, а виконавцем отримано 10 000 грн. Залишок в сумі 30 000.00 грн. підлягає сплаті у строк до 30.12.2024 р.
Згідно наданої квитанції ОСОБА_1 перерахувала на рахунок ОСОБА_20 суму 10 000,00 грн. за юридичні послуги.
Також встановлено, що 15.12.2024 року між адвокатським об`єднання «Греца і Партнери» між ОСОБА_2 укладено договір про надання правової допомоги. Згідно п.5.1 Договору за послуги згідно цього Договору Клієнт сплачує Виконавцю гонорар в наступних розмірах: 1200 грн. за одну годину роботи старшого партнера Об`єднання; 1000 грн. - за одну годину роботи партнера Об`єднання: 800 грн. за одну годину роботи адвоката Об`єднання.
02 жовтня 2023 року між сторонами укладено Додаткову угоду №1 до Договору про надання правової допомоги від 15.12.2021 року, згідно якої сторони дійшли спільної згоди викласти пункт 5.1. Договору в наступній редакції: «5.1. За послуги згідно з цим Договору Клієнт сплачує Виконавцю гонорар в наступних розмірах: 1800 грн. за одну годину роботи старшого партнера Об`єднання; 1500 грн. за одну годину роботи партнера Об`єднання; 1200 грн. за одну годину роботи адвоката Об`єднання; 1000 гри за одну годину роботи помічника адвоката Об`єднання».
Згідно наданого детального опису робіт (послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги у зв`язку із розглядом справи №308/16788/21 в суді першої інстанції від 14.10.2024 року:
1. Підготовка відзиву на позовну заяву по справі №308/16788/21 – 3,00 год. – 2400 грн.
2. Підготовка пояснень по заяві виконкому про часткове визнання позову по справі №308/16788/21 – 1,50 год. – 1200 грн.
3. Представництво інтересів у суді у засіданні 01.04.2022 по справі №308/16788/21 (судове засідання не відбулося у зв`язку із перебуванням судді у нарадчій кімнаті). – 0,25 год. – 200 грн.
4. Представництво інтересів Клієнта у суді з метою участі у підготовчому засіданні, яке призначено на 30.06.2022 року, по справі №308/16788/21 – 0.25 год. – 200 грн.
5. Представництво інтересів у суді у засіданні від 09.08.2022 по справі
№308/16788/21 (судове засідання не відбулося зв`язку перебуванням судді у нарадчій кімнаті). – 0,25 год. – 200 грн.
6. Представництво інтересів у суді у засіданні від 12.09.2022 по справі №308/16788/ – 0,50 год. – 500 грн.
7. Представництво інтересів у суді у засіданні від 21.11.2022 по справі №308/16788/21 (судове засідання не відбулось через відсутність електроенергії у суді) – 0,25 год. 250 грн.
8. Представництво інтересів у суді у засіданні від 06.12.2022 по справі №308/16788/21 (судове засідання відклалось для ознайомлення учасників справи із поданими у справі клопотаннями) – 0,25 год. – 250 грн.
9. Представництво інтересів у суді у засіданні від 02.03.2023 по справі №308/16788/21 (закриття підготовчого провадження) – 0,25 год. – 250 грн.
10. Представництво інтересів у суді у засіданні від 20.03.2023 по справі №308/16788/21 (засідання відклалось через неявку позивача) – 0,25 год. – 250 грн.
11. Представництво інтересів у суді у засіданні від 10.05.2023 по справі №308/16788/21 (розпочався розгляд справи по суті) – 1,50 год. – 1 500 грн.
12. Представництво інтересів у суді у засіданні від 29.05.2023 по справі №308/16788/21 (продовжився розгляд справи по суті, пояснення відповідача, допит свідка) – 1,75 год. – 1 750 грн.
13. Представництво інтересів у суді у засіданні від 12.10.2023 по №308/16788/21 (початок дослідження доказів, досліджено позовну заяву та додатки до неї, оголошена перерва через початок обідньої перерви у суді) – 1,25 год. 1 875 грн.
14. Представництво інтересів у суді у засіданні від 21.11.2023 по справі №308/16788/21 (продовження дослідження доказів, оголошена перерва через наявність інших призначених справ) – 1,5 год. – 2 250 грн.
15. Представництво інтересів у суді у засіданні від 13.12.2023 по справі №308/16788/21 (засідання відклалось /через неявку позивачки та її представника) – 0,50 год. – 750 грн.
16. Участь у судовому засіданні по справі №308/16788/21, яке відбулося 17.01.2024 року (очікування засідання – 30 хв.; безпосередня участь у засіданні - 1 год. 27 хв.) – 1,95 год. – 2 925 грн.
17. Участь у судовому засіданні по справі №308/16788/21, яке відбулося 12.02.2024 року (безпосередня участь у засіданні – 30 хв.) – 0,50 год. – 750 грн.
18. Представництво інтересів клієнта у суді у засіданні від 05.03.2024
по справі №308/16788/21 (мав бути допит експерта, засідання відклалось через зайнятість судді) – 0,25 год. – 375 грн.
19. Участь у судовому засіданні по справі №308/16788/21, яке відбулося 11.03.2024 року (безпосередня участь у засіданні – 45 хв.). – 1,00 год. – 1 500 грн.
20. Підготовка заяви про ухвалення додаткового рішення у справі №308/16788/21 щодо розподілу судових витрат у зв`язку із розглядом справи в суді першої інстанції – 1,00 год. – 1 500 грн.
Разом - 20 875 грн.
Також до заяви додано рахунок №001914 від 12.04.2022 року на суму 3800 грн. та акт виконаних робіт №001914 від 12.04.2022 року; рахунок №002254 від 06.09.2022 року на суму 400 грн. та акт виконаних робіт №002254 від 06.09.2022 року; рахунок №002577 від 13.12.2022 року на суму 1000 грн. та акт виконаних робіт №002577 від 13.12.2022 року; рахунок №002877 від 12.04.2023 року на суму 500 грн. та акт виконаних робіт №002877 від 12.04.2023 року; рахунок №003086 від 15.06.2023 року на суму 2350 грн. та акт виконаних робіт №003086 від 15.06.2023 року; рахунок №003421 від 16.10.2023 року на суму 1875 грн. та акт виконаних робіт №003421 від 16.10.2023 року; рахунок №003611 від 13.12.2023 року на суму 3000 грн. та акт виконаних робіт №003611 від 13.12.2023 року; рахунок №003767 від 31.01.2024 року на суму 2925 грн. та акт виконаних робіт №003767 від 31.01.2024 року; рахунок №003868 від 13.03.2024 року на суму 2625 грн. та акт виконаних робіт №003868 від 13.03.2024 року; рахунок №004511 від 11.10.2024 року на суму 1500 грн. та акт виконаних робіт №004511 від 11.10.2024 року;
На підтвердження оплати послуг надано платіжне доручення №605 від 26.05.2022 року ФОП ОСОБА_2 перерахував АО Греца і Партнери 3800 грн. оплата за послуги №001914 від 12.04.2022 року; платіжну інструкцію №709 від 09.09.2022 року ФОП ОСОБА_2 перерахував АО Греці і Партнери 400 грн. оплата за послуги №002254 від 06.09.2022 року; платіжну інструкцію №19/06/2023 від 19.06.2023 року ФОП ОСОБА_2 перерахував АО Греці і Партнери 3250 грн. оплата за послуги №003086 від 15.06.2023 року; платіжну інструкцію №23/10/2023 від 23.10.2023 року ФОП ОСОБА_2 перерахував АО Греці і Партнери 1875 грн. оплата за послуги №003421 від 16.10.2023 року; платіжну інструкцію №527531419 від 20.12.2023 року ФОП ОСОБА_2 перерахував АО Греці і Партнери 3000 грн. оплата за послуги №003611 від 13.12.2023 року; платіжну інструкцію №545433052 від 09.02.2024 року ФОП ОСОБА_2 перерахував АО Греці і Партнери 2925 грн. оплата за послуги №003611 від 13.12.2023 року; платіжну інструкцію №561297659 від 19.03.2024 року ФОП ОСОБА_2 перерахував АО Греці і Партнери 2625 грн. оплата за послуги №003611 від 13.12.2023 року.
Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).
Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом і може бути змінений лише за їх взаємною домовленістю. Суд не має права його змінювати і втручатися у правовідносини адвоката та його клієнта.
Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою.
Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи зокрема на складність справи, витрачений адвокатом час.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.
Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 02 липня 2020 року у справі №362/3912/18 (провадження №61-15005св19).
Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції. Зокрема заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України, заява № 19336/04, п. 269).
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» від 28 листопада 2002 року зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
Не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату «гонорару успіху», у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність (така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 травня 2020 року у справі №904/4507/18).
В постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі №755/9215/15-ц та в постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03 жовтня 2019 року у справі №922/445/19 міститься правовий висновок про те, що розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги у разі надання відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою.
Представником позивача надано належні та допустимі докази на підтвердження того, що позивачем були дійсно понесені вищезазначені витрати по оплаті наданих послуг з правової допомоги у сумі 50 000 грн. та за проведення експертизи у сумі 30 000 грн. 
Суд першої інстанції правильно встановив, що позов задоволено частково, задоволено одну із заявлених позовних вимог, враховуючи складність і обсяг справи та виконаної адвокатом роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, критерій реальності адвокатських витрат та критерій розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та спірних правовідносин, дійшов правильного висновку, що витрати на проведення експертизи в сумі 10 000 грн. та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 16 666,67 грн. пов`язані з розглядом справи, є обґрунтованими та пропорційним до предмета спору, і підставно завдовольнив частково заяву представника позивача.
Представником відповідача надано належні та допустимі докази на підтвердження того, що відповідачем були дійсно понесені вищезазначені витрати по оплаті наданих послуг з правової допомоги у сумі 20875 грн.
Суд першої інстанції правильно встановив, що позов задоволено частково, а саме задоволено одну позовну вимогу, враховуючи складність і обсяг справи та виконаної адвокатом роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, критерій реальності адвокатських витрат та критерій розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та спірних правовідносин, дійшов правльного висновку, що судові витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу в сумі 13916,67 грн. пов`язані з розглядом справи, є обґрунтованими та пропорційним до предмета спору, і підставно завдовольнив частково заяву представника відповідача.
Згідно із ч.10 ст. 141 ЦПК України при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.
З врахуванням наведеного, суд обгрунтовано стягнув з ОСОБА_2 на користь позивача різницю судових витрат за проведення експертизи та надання професійної правничої допомоги у розмірі 12 750,00 грн.
Доводи апеляційної скарги встановлених судом першої інстанції обставин не спростовують, не дають підстав для висновку, що оскаржене додаткове рішення постановлено без додержання норм матеріального і процесуального права.
Додаткове рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, підстав для його зміни чи скасування немає.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи наведене, апеляційний суд дійшов до висновку про залишення апеляційних скарги без задоволення, а судових рішень суду першої інстанції без змін.
Керуючись ст.ст. 374,375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,
ухвалив:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.
Рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07 жовтня 2024 року та додаткове рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 25 жовтня 2024 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена до Верховного Суду.

 Повний текст судового рішення складено 08 червня 2026 року. 

Головуючий:  

Судді: