Справа №295/4624/26
Категорія 59
2/295/3245/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.06.2026 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:
Головуючої судді Біднини О.В., 
за участю секретаря судового засідання Мотінової А.П., 
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, - 

ВСТАНОВИВ:
До Богунського районного суду м. Житомира подано вказану позовну заяву, в якій представник позивача просить встановити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позов обгрунтований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , яка за життя склала заповіт, згідно з яким належне їй нежиле приміщення (приміщення адмінбудівлі з 2-11 по 2-17), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 вона заповіла позивачу.
Представник позивача вказує, що позивач, проживаючи декілька років за межами України, пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин. Через свою необізнаність про поновлення роботи органів нотаріату у воєнний час, була впевнена, що вона не пропустить цей строк. 
Згідно з постановою державного нотаріуса від 19.02.2026 позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку із пропуском нею встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Представник посилаючись на те, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, просить встановити додатковий строк для прийняття спадщини в три місяці, який буде достатнім для реалізації спадкових прав останньої.
Згідно з ухвалою суду від 23.03.2026 позовну заяву ОСОБА_1 прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі з розглядом її за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
30.04.2026 представник відповідача подала суду заяву про розгляд справи за відсутності представника Житомирської міської ради.
Відповідно до ухвали суду від 17.06.2026, яка постановлена у судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати і занесена до протоколу судового засідання, підготовче судове засідання закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. 
У судове засідання представник позивача надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності та позивачки, в якій позовні вимоги підтримує та просить позов задовольнити повністю.
Відповідно до приписів ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось, на підставі положень ст. 244 ЦПК України в судовому засіданні суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення.
Згідно із копією заповіту, посвідченого 05.11.2012 приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я. та зареєстрованого в реєстрі за № 13147, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті заповіла ОСОБА_1 належне їй приміщення (приміщення адмінбудівлі з 2-11 по 2-17), яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 13).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла, що підтверджується змістом копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 14.05.2025 (а. с. 12).
19.02.2026 державний нотаріус Житомирської державної нотаріальної контори Житомирської області Поліщук А.І. виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 384/02-31, зі змісту якої вбачається, що ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , оскільки спадкоємцем пропущений строк, передбачений чинним законодавством, для прийняття спадщини (а. с. 16).
Згідно із змістом наданої представником позивача копії угоди доручення від 01.03.2025 позивач у період з 01.03.2025 по 31.12.2025, проживаючи у м. Катовіце Республіки Польщі, як виконавець виконувала передбачене умовами цієї угоди доручення замовника ТОВ «Артдекрір».
Відповідано до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).
Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно зі ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. Частина спадщини, що не охоплена заповітом, спадкується спадкоємцями за законом на загальних підставах. До числа цих спадкоємців входять також спадкоємці за законом, яким інша частина спадщини була передана за заповітом (ч. 1, 2 ст. 1236, ст. 1245 ЦК України).
Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Згідно із ч. 1, 3, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно зі ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Дослідивши позовну заяву, додані до неї письмові докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з такого. 
Звертаючись до суду з позовом про визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, її представник посилається на те, що позивач деякий час проживає за межами України і з цих обставин пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, а також через свою необізнаність про поновлення роботи органів нотаріату у воєнний час, вона була впевнена, що не пропустить цей строк. 
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який у подальшому неодноразово продовжувався і триває по теперішній час.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.05.2022 в справі №459/2973/18 зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. 
Європейський суд з прав людини у справі «Ільхан проти Туреччини» від 27.06.2000 зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.
Дослідивши письмові докази у справі, встановивши в сукупності обставини, на які посилається представник позивача на підтвердження заявлених вимог, суд доходить висновку про можливість визнати поважними причини, які завадили позивачці своєчасно подати заяву про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , які обумовлені тим, що умови праці позивача, які, зокрема пов`язані з тривалим її перебуванням за межами України, а також введенням по всій території України воєнного стану, що безумно впливає на можливість безперешкодно та передбачувано здійснювати юридично значимі дії. Також суд враховує незначний проміжок часу, який минув з часу спливу відповідного строку та зверненням до суду з позовом, що вказує на те, що позивачка проявляє зацікавленість в отриманні спадщини. За наведених обставин суд вважає, що існують підстави для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю три місяці, який суд вважає достатнім.
Керуючись ст. 5, 12, 13, 258, 259, 263-265, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, суд, - 

УХВАЛИВ:
Позовну заяву задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці від дня набрання судовим рішенням законної сили.
Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості щодо учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 .
Представник позивача: адвокат Єгоров Сергій Олександрович, робоча адреса: м. Житомир, вул. Мала Бердичівська, 21/1.
Відповідач: Житомирська міська рада, місцезнаходження: м. Житомир, майдан імені С.П. Корольова, 4/2, код ЄДРПОУ:13576954.

Повний текст рішення складений 25.06.2026.

Суддя: О.В. Біднина