ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ
Іменем України

13 травня 2026 року	м. Дніпро	Справа № 640/33315/20	

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Петросян К.Є., розглянувши у спрощеному провадженні без виклику сторін справу за позовом Міністерства оборони України до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

29.12.2020 до Окружного адміністративного суду м.Києва надійшла позовна заява Міністерства оборони України (далі позивач) до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області (далі Держаудитслужба в Черкаській області або відповідач), відповідно до якої позивач просить суд визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі за процедурою відкритих торгів на закупівлю UA-2020-07-29-003635-с.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області 24.11.2020 прийнято та оприлюднено в електронній системі закупівель рішення про проведення моніторингу закупівель (повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі, наказ Державної аудиторської служби України Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 24.11.2020 № 228 «Про початок моніторингу процедур закупівель»).
За результатами проведення моніторингу закупівель відповідачем 14.12.2020 оприлюднено в електронній системі закупівель висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі Висновок), у якому зазначено про наявність порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно Висновку за результатами моніторингу встановлено, що в оголошенні про проведення відкритих торгів не зазначено мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, та умови надання забезпечення тендерних пропозицій, чим не дотримано вимог пунктів 8 та 9 частини другої статті 21 Закону № 922.
Позивач вважає Висновок необґрунтованим, таким що порушує права та законні інтереси Міністерства оборони України, як Замовника які полягають у здійсненні закупівлі товарів, необхідних для забезпечення потреб Збройних Сил України, внаслідок чого звернувся до суду.
Представник відповідачів позов не визнав, 29.04.2026 надав відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого зазначив таке.
Управлінням відповідно до статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII, 22.11.2020 розпочато моніторинг закупівлі позивача за предметом «Меблі для дому (39140000-5) ліжко побутове на металокаркасі» (ID: UA-2020-07-29-003635-c) та 14.12.2020 оприлюднено в електронній системі закупівель висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, у якому зазначено про наявність порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
У Висновку зазначено, що за результатами моніторингу встановлено, що в оголошенні про проведення відкритих торгів не зазначено мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, та умови надання забезпечення тендерних пропозицій, чим не дотримано вимог пунктів 8 та 9 частини другої статті 21 Закону № 922.
Матеріалами справи підтверджено, що оголошення про проведення відкритих торгів № UA-2020-07-29-003635-c на предмет закупівлі «ДК 021:2015:39140000-5: «Меблі для дому (39140000-5) ліжко побутове на металокаркасі» не містить інформації про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, та умови надання забезпечення тендерних пропозицій. 
За вказаної обставини результати моніторингу процедури закупівлі № UA2020-07-29-003635-c оформлені Висновком, в якому посадова особа органу державного фінансового контролю, яка проводила моніторинг даної процедури закупівлі, відобразила факт порушення пунктів 8 та 9 частини другої статті 21 Закону № 922, що повністю відповідає фактичним обставинам, тому відповідач вважає, що відсутні підстави для визнання Висновку протиправним і його скасування.
Зауважив, що відсутність в системі закупівель електронних полів для заповнення відповідної інформації не може свідчити про протиправність Висновку щодо наявності порушення пунктів 8 та 9 частини другої статті 21 Закону № 922, якими встановлено імперативну правову норму, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити відповідну інформацію. 
Крім того, з метою виконання вимог Закону № 922, вищевказану інформацію Замовник мав технічну можливість зазначити в оголошенні про проведення відкритих торгів в наявному полі – «Примітки», тим більше, що частиною 2 статті 21 Закону № 922 передбачено, що в оголошенні може зазначатися додаткова інформація, визначена Замовником.
Зокрема, в особистому кабінеті Замовника, в його профілі наявна колонка «примітки» для заповнення інформації, що вивантажується в електронну систему закупівель на вебпортал Уповноваженого органу в якості оголошення про проведення процедури закупівлі після накладення електронного цифрового підпису уповноваженою на те посадовою особою. Зазначена колонка надає Замовникам фактичну можливість зазначити в оголошенні про проведення процедури закупівлі інформацію про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, та умови надання забезпечення тендерних пропозицій.
Враховуючи те, що Закон № 922 вимагає від Замовників розміщення інформації щодо мови, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, та умов надання забезпечення тендерної пропозиції та передбачає внесення до оголошення додаткової інформації замовником, відсутність відповідних граф (полів) у формі оголошення не позбавляло можливості позивача вказувати інші відомості, зокрема й щодо мови, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, та умов надання забезпечення тендерних пропозицій з метою виконання приписів, передбачених статтею 21 Закону № 922.
Стосовно технічної неможливості оприлюднення інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, та умови надання забезпечення тендерних пропозицій повідомив, що станом на дату оприлюднення оголошення про відкриті торги в електронній системі закупівель вже були реалізовані електронні поля з назвою «Сума тендерного забезпечення» та «Вид тендерного забезпечення». Оскільки кожне з цих електронних полів розраховане не менше як на 200 символів, то до будь-якого з них можна було внести інформацію про умови надання забезпечення тендерної пропозиції.
Тендерна документація не є невід`ємною частиною оголошення про закупівлю. Оголошення про проведення відкритих торгів і тендерна документація - це різні документи, і вимоги до змісту цих документів регламентовані різними нормами права.
Отже, оприлюднення вказаної інформації в тендерній документації не може бути альтернативним способом оприлюднення інформації, яку повинно містити оголошення про проведення процедури закупівлі, оскільки це різні документи і вимоги до змісту цих документів регламентовані різними нормами права.
За змістом зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, наведеного Управлінням у Висновку, Управління не вимагало розірвання договірних відносин, а з урахуванням частини 8 статті 8 Закону № 922 запропонувало позивачу декілька варіантів правомірної поведінки:
здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів з недопущення вказаних порушень у подальшому, та відповідно до частини восьмої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку;
або аргументовані заперечення до висновку; 
або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
При цьому, як зазначає позивач в адміністративному позові: «Відповідно до абзацу другого частини 8 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Міністерством оборони України було надано до Державної аудиторської служби України аргументовані заперечення до висновку про результати моніторингу закупівлі…». 
Отже, позивач скористався одним із запропонованих варіантів, виконавши вказане у Висновку зобов`язання, а тому дію Висновку наразі вичерпано. Тому відповідач вважає визнання протиправним та скасування Висновку, зобов`язання якого виконано позивачем, неефективним способом захисту.
Щодо іншого варіанту правомірної поведінки Замовника, визначеного в зобов`язальній частині Висновку – здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів з недопущення вказаних порушень у подальшому, зауважив, що застосований захід впливу має лише спонукальний характер, спрямований на забезпечення позивачем у майбутньому виконання вимог законодавства у сфері закупівель товарів та послуг, а тому не створює для позивача правових наслідків з цією закупівлею, що була предметом перевірки.
Зобов`язання позивача не допускати у подальшому порушень законодавства, саме по собі не створює жодних негативних наслідків для позивача, оскільки не зобов`язує його прийняти конкретне рішення, зокрема не вимагає розірвання договірних відносин, отже такий захід є об`єктивно співмірним та пропорційним до виявленого порушення, що свідчить про його обґрунтованість. 
Висновок прийнято з урахуванням принципу пропорційності, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).
Жодні дії з притягнення Замовника чи його уповноважених осіб до будь-якої відповідальності Управлінням не вживались, жодні санкції до Замовника з боку Управління не були застосовані, рішення про відхилення пропозицій Замовником не приймалося, відміни торгів не було, договір укладено та виконано сторонами.
На підставі викладеного, відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову Міністерства оборони України в повному обсязі.
Позивачем 04.05.2026 надано суду відповідь на відзив відповідача, відповідно до якої Міністерством оборони України зазначено таке.
За результатами процедури закупівлі 11.09.2020 із переможцем було укладено договір (всього 3 лоти), що свідчить про те, що процедура закупівлі є завершеною шляхом укладання договору.
В день повномасштабного вторгнення Російської Федерації в України (24.02.2022) всі оборонні та силові відомства у відповідності до закону та своїх інструкцій знищили інформацію та документи, що підтверджується витягом з Акту від 24.02.2022.
Станом на сьогодні Міноборони вже не має технічної можливості вносити інформацію на веб-портал PROZORRO, оскільки всі закупівлі оборонного характеру було доручено здійснювати Державному підприємству Міністерства оборони України «Державний оператор тилу», що підтверджується, зокрема, Порядком використання державним підприємством Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» коштів, передбачених у державному бюджеті для оборонних закупівель, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2023 №1142.
З метою дотримання вимог частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» позивач розмістив інформацію про мову, якою повинні готуватись тендерні пропозиції в електронному полі оголошення UA2020-07-29-003635-c в частині 7 розділу І «Інформація про мову (мови), якою (якими) повинно бути складено тендерні пропозиції «Розділ І «Загальні положення» та частини 2 «Забезпечення тендерної пропозиції» Розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації оприлюдненої на веб-порталі Уповноваженого органу».
За таких обставин, вважає оскаржуваний висновок безпідставним та необґрунтованими, а його доводи спростовуються матеріалами справи.
Про відсутність вини, як складової правопорушення, за яке відповідачем було винесено оскаржуваний висновок, позивачем направлено лист від 17.12.2020 №286/3/9296 до Державної аудиторської служби України із поясненнями щодо не допущенням порушень статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», проте відповіді на вказаний лист відповідачем не надано.
З Висновку незрозуміло які саме дії необхідно вчинити позивачу, як Замовнику, для усунення порушень, які наявні шляхи (способи) усунення порушення та виконання зобов`язання по усуненню цих порушень, що унеможливлює виконання у подальшому позивачем, як замовником, своїх зобов`язань, у Висновку відсутні пропозиції щодо усунення виявлених порушень і чи розроблені такі пропозиції відповідачем, що є його однією з основних функцій Держаудитслужби, передбаченою пунктом 2 частини першої статті 8 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» тощо.
Міноборони вже не має ні працівників (більшість з яких було працевлаштовано у Державному підприємстві Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель»), які володіють знаннями і навичками роботи з Prozorro, ні технічної можливості вносити інформацію на веб-портал PROZORRO, оскільки всі закупівлі оборонного характеру було доручено здійснювати Державному підприємству Міністерства оборони України «Державний оператор тилу», що підтверджується, зокрема, Порядком використання державним підприємством Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» коштів, передбачених у державному бюджеті для оборонних закупівель, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2023 №1142.
На підставі викладеного просить суд задовольнити позовні вимоги Міністерства оборони України в повному обсязі.
Представником відповідача 11.05.2026 подано заперечення на відповідь на відзив, відповідно до яких зазначено, що внаслідок встановлення проведеним моніторингом закупівлі порушення позивачем законодавства, як один із варіантів, Управління застосувало до позивача превентивний захід, який повинен вжити останній – вжити заходів з недопущення вказаних порушень у подальшому.
Застосований захід впливу має лише спонукальний характер, спрямований на забезпечення позивачем у майбутньому виконання вимог законодавства у сфері закупівель товарів та послуг, а тому не створює для нього правових наслідків з цією закупівлею, що була предметом перевірки.
В контексті спірних правовідносин, зобов`язання позивача не допускати у подальшому порушень законодавства, саме по собі не створює жодних негативних наслідків для позивача, оскільки не зобов`язує його прийняти конкретне рішення, зокрема не вимагає розірвання договірних відносин, отже такий захід є об`єктивно співмірним та пропорційним до виявленого порушення, що свідчить про його обґрунтованість.
Отже, визнання протиправним та скасування Висновку, зобов`язання якого виконано позивачем, вважає неефективним способом захисту та просить у задоволенні позову відмовити.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.02.2021 року позовну заяву залишено без руху.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.03.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 25.03.2026 суддею Петросян К.Є. прийнято до провадження адміністративну справу № 640/33315/20.
Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 27.04.2026 допущено заміну відповідача Північний офіс Держаудитслужби на Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області.
Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих сторонами доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст. 72-74 КАС України, суд прийшов до такого.
Міністерство оборони України зареєстровано в якості юридичної особи, місцезнаходження: 03168, місто Київ, проспект Повітряних Сил, будинок 6, код ЄДРПОУ 00034022, що підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 2504509 від 24.03.2026.
Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області відповідно до статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII, на підставі наказу від 24.11.2020 № 228 «Про початок моніторингу процедур закупівель» 22.11.2020 розпочато моніторинг закупівлі Міністерством оборони України за предметом «Меблі для дому (39140000-5) ліжко побутове на металокаркасі» (ID: UA-2020-07-29-003635-c) та 14.12.2020 оприлюднено в електронній системі закупівель висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі – Висновок), у якому зазначено про наявність порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно Висновку за результатами моніторингу встановлено, що в оголошенні про проведення відкритих торгів не зазначено мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, та умови надання забезпечення тендерних пропозицій, чим не дотримано вимог пунктів 8 та 9 частини другої статті 21 Закону № 922.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів з недопущення вказаних порушень у подальшому, та відповідно до частини восьмої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Вважаючи протиправним висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-07-29-003635-c від 14.12.2020 № 31-34/311 , позивач звернувся до суду з даним позовом.
Вирішуючи справу по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з такого.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939-XII в редакції, на час виникнення спірних правовідносин).
У відповідності до частини 1 статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 визначено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. 
Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення № 43 реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки закупівель та моніторингу закупівель.
Згідно з пунктом 7 Положення № 43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи. 
Статтею 5 Закону № 2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
В свою чергу, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922-VIII, в редакції на час виникнення спірних правовідносин), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно вимог частини першої статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (пункт 4 частини другої статті 8 Закону № 922-VIII).
За змістом положень частини шостої статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження (частина десята статті 8 Закону № 922-VIII).
Частиною другою статті 21 Закону № 922-VIII передбачено, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).
В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.
За приписами частини першої статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.
При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.
Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.
Процедуру розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель, подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель визначено Порядком розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженим Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.2020 № 1082 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.07.2020 за № 610/34893 (далі Порядок № 1082 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Пунктом 3 Порядку № 1082 встановлено, що розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ЦЗО/учасником/постачальником / органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника / органу оскарження / органів державного фінансового контролю.
У разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних полів.
Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Інформація, що заповнюється в електронних полях, може відображатися на веб-порталі у вигляді документа, доступного для друку.
Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель автоматично.
Замовник/ЦЗО/учасник/постачальник для отримання доступу до автоматизованого робочого місця безоплатно проходить реєстрацію на авторизованому електронному майданчику шляхом здійснення одного із способів ідентифікації відповідно до порядку, установленого Кабінетом Міністрів України (пункт 4 Порядку № 1082).
За пунктом 9 Порядку № 1082 датою та часом оприлюднення/розміщення інформації в електронній системі закупівель є дата та час унесення та заповнення її через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника / органу оскарження / органів державного фінансового контролю.
Відповідно до пункту 7 частини першої статті 1 Закону №922-VIII електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.
Частинами 7-9 статті 12 Закону-VIII встановлено, що порядок авторизації електронних майданчиків, відключення авторизованих електронних майданчиків та вимоги до їх функціонування, також вимоги щодо функціонування електронної системи закупівель, надання онлайн-сервісів, та порядок надання доступу до них і розмір плати встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.
Під час проведення процедур закупівель/спрощених закупівель усі документи, що готуються замовником, викладаються українською мовою, а також за рішенням замовника одночасно всі документи можуть мати автентичний переклад на іншу мову. Визначальним є текст, викладений українською мовою.
Веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель (далі - веб-портал Уповноваженого органу) - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та є частиною електронної системи закупівель. Веб-портал Уповноваженого органу є онлайн-сервісом, що забезпечує створення, зберігання, оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет. Забезпечення функціонування веб-порталу Уповноваженого органу здійснюється, у тому числі, за рахунок надання авторизованим електронним майданчикам платного доступу до нього (пункт 5 частини першої статті 1 Закону № 922-VІІІ).
Пунктами 1, 2 Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства від 07.04.2020 № 648 визначено інформаційно-телекомунікаційну систему «PROZORRO» (за адресою в мережі Інтернет: www.prozorro.gov.ua) веб-порталом Уповноваженого органу з питань закупівель (далі - веб-портал), а відповідальним за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу – Державне підприємство «ПРОЗОРРО».
Пунктом 1 частини першої статті 1 Закону № 922-VІІІ визначено, що авторизований електронний майданчик - авторизована Уповноваженим органом інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», є частиною електронної системи закупівель та онлайн-сервісом, що забезпечує реєстрацію осіб, автоматичне розміщення, отримання і передання інформації та документів під час проведення закупівель, користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет.
В свою чергу вимоги до функціонування електронної системи закупівель, процедуру проведення авторизації електронних майданчиків, умови підключення та випадки відключення електронних майданчиків від електронної системи закупівель, вимоги до електронних майданчиків та відповідальність операторів авторизованих електронних майданчиків визначає Порядок функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 № 166 (далі Порядок № 166 в редакції, станом на час виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до пункту 2 Порядку № 166 у цьому Порядку терміни вживаються в такому значенні: 
адміністратор електронної системи закупівель (далі - адміністратор) - юридична особа, визначена Уповноваженим органом відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу Уповноваженого органу;
користувач - учасник, постачальник товарів, надавач послуг, виконавець робіт, замовник, централізована закупівельна організація, державні (зокрема казенні) та комунальні підприємства, їх дочірні підприємства, об`єднання підприємств, а також господарські товариства, державна або комунальна частка у статутному капіталі яких становить 50 і більше відсотків, орган оскарження, органи, які уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, Казначейство та його територіальні органи в межах своїх повноважень та інші заінтересовані особи;
оператор електронного майданчика - юридична особа, зареєстрована в установленому законом порядку на території України, що має право на використання електронного майданчика.
Відповідно до пунктів 19-21 Порядку №166 оператор авторизованого/попередньо авторизованого електронного майданчика повинен забезпечити можливість проведення передбачених Законом закупівель в електронній системі закупівель відповідно до рівня акредитації.
У разі внесення змін до законодавства у сфері закупівель та/або прийняття нових нормативно-правових актів оператор авторизованого/попередньо авторизованого електронного майданчика повинен у місячний строк з дня оприлюднення адміністратором стандартних сценаріїв тестування на веб-порталі Уповноваженого органу привести функціональні характеристики та можливості авторизованого/попередньо авторизованого електронного майданчика у відповідність з такими змінами та актами.
У разі здійснення доопрацювання електронної системи закупівель оператор авторизованого/попередньо авторизованого електронного майданчика повинен привести функціональні характеристики та можливості авторизованого/попередньо авторизованого електронного майданчика у відповідність з технічним завданням та/або стандартними сценаріями тестування у строк, встановлений адміністратором.
Оператор авторизованого/попередньо авторизованого електронного майданчика може надавати послуги замовникам, централізованим закупівельним організаціям, учасникам відповідно до рівня акредитації, визначеного у пунктах 36-41 цього Порядку, державним (зокрема казенним) та комунальним підприємствам, їх дочірнім підприємствам, об`єднанням підприємств, а також господарським товариствам, державна або комунальна частка у статутному капіталі яких становить 50 і більше відсотків, і повинен забезпечити для усіх користувачів на безоплатній основі рівний доступ до інформації про закупівлі, включаючи надання можливості спостерігати за перебігом проведення аукціону в інтерактивному режимі реального часу, інформаційну підтримку, зокрема ознайомлення з переліком замовників, інформацією про закупівлі, точне визначення часу та дати подання і зміни будь-яких документів, які підлягають оприлюдненню, а також забезпечити, зокрема 
1) для замовників на безоплатній основі:
- рівний доступ до організації закупівель;
- підтвердження особи користувача за допомогою кваліфікованого електронного підпису під час розміщення документів в електронній системі закупівель;
- автоматичну реєстрацію усіх дій користувачів на авторизованому/попередньо авторизованому електронному майданчику у спеціальному журналі подій;
- перевірку достовірності своїх реєстраційних даних, що надаються під час реєстрації в електронній системі закупівель, українською та англійською мовами та у разі зміни таких даних;
- можливість вчинення усіх необхідних дій для проведення закупівлі та виконання інших вимог, встановлених Законом;
- надсилання повідомлень замовнику та відображення їх у його кабінеті на авторизованому/попередньо авторизованому електронному майданчику;
- надання можливості замовнику управляти документами, які були створені на одному авторизованому/попередньо авторизованому електронному майданчику, у разі перереєстрації замовника на іншому авторизованому/попередньо авторизованому електронному майданчику.
Заразом вимоги до електронних майданчиків, авторизованих/попередньо авторизованих електронних майданчиків, встановлені пунктом 23 Порядку №166, у якому вказано, що електронні майданчики, авторизовані/попередньо авторизовані електронні майданчики повинні відповідати вимогам щодо наявності залежно від рівня акредитації:
1) інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує здатність розміщення не менш як 2000 оголошень про проведення закупівлі на день, - для авторизованих/попередньо авторизованих електронних майданчиків за першим та/або третім рівнем акредитації відповідно до п.п.37 і 39 цього Порядку;
2) інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує здатність розміщення не менш як 8000 тендерних пропозицій та/або пропозицій учасника закупівлі на день, - для авторизованих/попередньо авторизованих електронних майданчиків за другим та/або четвертим та/або п`ятим рівнем акредитації відповідно до п.п.38, 40 і 41 цього Порядку;
3) основних і резервних інформаційно-телекомунікаційних систем, що створені з використанням сучасних технологій, технічних засобів та програмних рішень, які забезпечують функціонування та відмовостійкість роботи електронного майданчика;
4) загальнодоступних засобів телекомунікацій, що не обмежують участі учасників у закупівлі та доступу користувачів до інформації про закупівлі;
5) можливості здійснювати обмін інформацією з використанням Інтернету;
6) інструкції з детальною інформацією про користування таким авторизованим/попередньо авторизованим електронним майданчиком, описом умов реєстрації та механізму завантаження документів для участі в закупівлях. Інструкція повинна бути розміщена на веб-сайті авторизованого/попередньо авторизованого електронного майданчика українською мовою;
7) інтерфейсу та інструкції користувача англійською мовою, якщо авторизований/попередньо авторизований електронний майданчик акредитований за четвертим та/або п`ятим рівнем відповідно до п.п.40 і 41 цього Порядку.
Інформаційно-телекомунікаційна система авторизованого/попередньо авторизованого електронного майданчика повинна забезпечувати введення/виведення даних, приймання команд та відображення результатів їх виконання в інтерактивному режимі реального часу.
Водночас електронний майданчик Zakupki.Prom.ua - інформаційно-телекомунікаційна система (далі - ІТС) призначена для забезпечення доступу користувачів до онлайн-сервісів розміщення замовлень і пропозицій товарів в електронній формі та проведення процедур закупівель відповідно до вимог Закону №922-VІІІ, інших нормативно-правових актів в сфері державних закупівель, а також комерційних закупівель. ІТС реалізується як сукупність прикладних програмних сервісів з розподіленим центром обробки даних та визначеними типовими інтерфейсами доступу користувачів. Право власності на електронний майданчик Zakupki.Prom.ua належить оператору електронного майданчика - товариству з обмеженою відповідальністю «ЗАКУПКИ.ПРОМ.УА».
Онлайн-сервіс Zakupki.Prom.ua - результат комп`ютерного програмування у вигляді програмного забезпечення, доступ до якого надається користувачам електронного майданчику Zakupki.Prom.ua за допомогою індивідуального інтерфейсу (особистого кабінету) через мережу Інтернет та забезпечує створення, зберігання та оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами з ІТС «PROZORRO», ЦЗО та центральною базою даних комерційних закупівель, а також надає користувачам електронного майданчику онлайн-сервіси з автоматизованого обміну інформацією як з ІТС «PROZORRO», ЦЗО, так і з частиною електронного майданчику (центральна база даних та модуль аукціону), яка забезпечує проведення комерційний торгів, доступ до яких здійснюється через мережу Інтернет.
Таким чином, законодавством у сфері публічних закупівель передбачено, що замовник оприлюднює інформацію про публічну закупівлю, виключно шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель. 
Згідно матеріалів справи, оголошення про проведення відкритих торгів UA-2020-07-29-003635-c із узагальненою назвою предмета закупівлі - Меблі для дому (39140000-5) (ліжко побутове на металокаркасі), код за Єдиним закупівельним словником: ДК 021:2015:39140000-5: Меблі для дому, 29.07.2020 було оприлюднене Міноборони на веб-порталі Уповноваженого органу за адресою в мережі Інтернет: https://prozorro.gov.ua/uk/search/tender?text=UA-2020-07-29-003635-c, що здійснено Замовником за допомогою індивідуального інтерфейсу (особистого кабінету) на онлайн-сервісі Zakupki.Prom.ua.
Наразі інформація про процедуру відсутня у публічному доступі, оскільки на виконання безпекових заходів з національної оборони позивачем направлено лист від 20.03.2022 № 220/1731 до Державного підприємства «ПРОЗОРРО» щодо обмеження доступу до інформації про державних замовників у сфері оборони в електронній системі закупівель «Prozorro», що діє по теперішній час.
За результатами моніторингу закупівлі позивача за предметом «Меблі для дому (39140000-5) ліжко побутове на металокаркасі» (ID: UA-2020-07-29-003635-c), відповідачем 14.12.2020 оприлюднено в електронній системі закупівель висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі Висновок), у якому зазначено про наявність порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Спірним Висновком встановлено, що в оголошенні про проведення відкритих торгів не зазначено мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, та умови надання забезпечення тендерних пропозицій, чим не дотримано вимог пунктів 8 та 9 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII.
У зв`язку із цим, відповідачем зобов`язано Міністерство оборони України здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів з недопущення вказаних порушень у подальшому, та відповідно до частини восьмої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
В обґрунтування незгоди із встановленим оскаржуваним Висновком порушенням пунктів 8 та 9 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII, позивач посилається на відсутність в електронній системі «Prozorro» та авторизованому електронному майданчику «Zakupki.prom.ua» технічної можливості оприлюднення інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції та умови надання забезпечення тендерних пропозицій. 
При цьому, листом від 17.12.2020 вих.№ 286/3/9296 позивачем повідомлено відповідача про відсутність технічної можливості оприлюднення інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції та умови надання забезпечення тендерних пропозицій, електронною системою «Prozorro» та авторизованим електронним майданчиком «Zakupki.prom.uа», на підтвердження чого долучено також лист ТОВ «Zakupki.Prom.ua» за вих. № 1440/10 від 29.10.2020. 
Так, листом ТОВ «Zakupki.Prom.ua» за вих. № 1440/10 від 29.10.2020 зазначено, що функціонал майданчика Zakupki.Prom.ua розроблений у відповідності до технічного завдання Адміністратора системи ДП «ПРОЗОРРО» та під час публікації оголошення про проведення процедури відкритих торгів на майданчику у замовника відсутні спеціальні поля для внесення інформації щодо мови (мов), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, а також поля для зазначення Замовником умов надання забезпечення тендерних пропозицій. Поля, які замовнику необхідно заповнювати при публікації інформації, реалізовані відповідно до технічного завдання Адміністратора системи.
Разом з тим, матеріалами справи встановлено, що з метою дотримання вимог частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» позивач розмістив інформацію про мову, якою повинні готуватись тендерні пропозиції в електронному полі оголошення UA2020-07-29-003635-c в частині 7 розділу І «Інформація про мову (мови), якою (якими) повинно бути складено тендерні пропозиції «Розділ І «Загальні положення» та частині 2 «Забезпечення тендерної пропозиції» Розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації оприлюдненої на веб-порталі Уповноваженого органу».
Отже, Міністерством оборони України було здійснено заходи щодо виконання норм оприлюднення інформації про Замовника, в межах технічної можливості офіційного майданчику ProZorro. Водночас, станом на день оприлюднення оголошення в системі закупівель електронні поля для заповнення відповідної інформації були відсутні, що виключає відповідальність позивача за таке порушення.
У постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.05.2022 по справі № 640/25972/20, суд виснував, що «за умови відсутності належного правового регулювання оприлюднення річного плану закупівель із можливістю унесення додаткової інформації про предмет закупівлі у разі його поділу на окремі частини (лоти), зокрема назви предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником стосовно кожного лота та назви відповідних класифікаторів частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності), а також оприлюднення англійською мовою оголошення про проведення відбору учасників в обсязі, відповідному до ч.4 ст.3 Закону №1356, позивач керувався чинними нормативно-правовими актами та вжив усіх залежних від нього заходів, спрямованих на дотримання вимог приписів п.2 ч.2 т.4 Закону №922 та ч.7 ст.3 Закону №1356, що виключає його відповідальність за таке порушення».
Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 05.10.2021 по справі № 440/6311/20.
З огляду на вищевикладеного, суд дійшов висновку про безпідставність та необґрунтованість Висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 14.12.2020 № 31-34/311 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-07-29-003635-c.
З огляду на необґрунтованість оскаржуваного Висновку відповідача, вимоги Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області щодо зобов`язання позивача здійснити заходи з усунення виявлених порушень, також є безпідставними.
Крім того, суд зазначає, що відповідачем запропоновано позивачу декілька варіантів поведінки, зокрема: вжиття заходів з недопущення вказаних порушень у подальшому, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Разом з тим, відповідачем не конкретизовано яких саме заходів має вжити позивач з метою недопущення порушень у подальшому, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Верховний Суд у своїй практиці неодноразово констатував, що зазначення Держаудитслужбою у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель» без конкретизації яких саме заходів має вжити замовник та без визначення способу усунення виявлених під час моніторингу порушень свідчить про його нечіткість та невизначеність, що є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії, в тому числі статті 2 КАС України.
Так, Верховний Суд у постановах від 10 грудня 2019 року у справі №160/9513/18, від 05 березня 2020 року в справі № 640/467/19, від 23 квітня 2020 року у справі №160/5735/19, від 11 червня 2020 року в справі № 160/6502/19, від 12 серпня 2020 року у справа № 160/11304/19, від 21 січня 2021 року у справі № 400/4458/19, від 31.08.2021 у справі № 580/2373/19 висловлював правову позицію, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень. 
За наведених обставин, суд дійшов висновку про невідповідність оскаржуваного висновку відповідача як акта індивідуальної дії критеріям обґрунтованості, що є підставою для визнання його протиправним і скасування.
Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.1994, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.
З урахуванням зазначеного суд не надає оцінку іншим доводам сторін, оскільки вони не мають суттєвого впливу на рішення суду за результатами вирішення цього спору.
Згідно зі статтею 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно із частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги слід задовольнити.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить з такого.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 2270,00 грн згідно платіжного доручення № 370/3/12 від 25.01.2021.
Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, суд вважає за необхідне судовий збір у розмірі 2270,00 грн стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов Міністерства оборони України (місцезнаходження: 03168, місто Київ, проспект Повітряних Сил, будинок 6, код ЄДРПОУ 00034022) до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області (адреса: 18000, Черкаська область, місто Черкаси, вулиця Смілянська, будинок 120/1, код ЄДРПОУ 40919584) про визнання протиправним та скасування висновку, задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області № 31-34/311 від 14.12.2020 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-07-29-003635-c.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області на користь Міністерства оборони України сплачений судовий збір у розмірі 2270,00 грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 коп.).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга відповідно до пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» подається до Шостого апеляційного адміністративного суду. 

Суддя 	К.Є. Петросян