РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

м. Вінниця
25 червня 2026 р.  Справа № 640/30817/21

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Віятик Наталії Володимирівни, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Сучасне будівництво і консалтінг" про припинення права на початок виконання будівельних робіт

ВСТАНОВИВ:
Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_1 , у якому просить припинити право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі Повідомлення про початок виконання будівельних робіт № КВ 051210526822 від 01.06.2021 щодо об`єкта: «Реконструкція групи нежитлових приміщень № 101 за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вул. Солом`янська, 14».
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач навела недостовірні дані у повідомленні, зазначивши, що містобудівні умови та обмеження (МУО), а також документи на земельну ділянку не вимагаються. Позивач стверджує, що оскільки згідно з даними КП «КМ БТІ» та Державного реєстру речових прав первинна площа приміщення становила 106,9 кв. м, а після реконструкції запланована у розмірі 244,6 кв. м, відбулася зміна зовнішніх геометричних розмірів фундаменту в плані, що вимагає наявності землі та МУО. Також позивач вказав на факт недопуску інспекторів до перевірки та ненадання відповідачем документів на виклик від 31.08.2021.
Ухвалою від 02.11.2021 Окружний адміністративний суд міста Києва відкрив провадження в адміністративній справі та вирішив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Цією ж ухвалою залучив в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Сучасне будівництво і консалтінг".
В подальшому, Законом України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 № 2825-IX (зі змінами, внесеними згідно із Законом № 3863-IX від 16.07.2024) постановлено ліквідувати Окружний адміністративний суд міста Києва, утворити Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві; територіальна юрисдикція Київського міського окружного адміністративного суду поширюється на місто Київ.
Станом на день набрання чинності Законом № 2825-IX, дану адміністративну справу Окружним адміністративним судом міста Києва не було розглянуто.
На виконання вимог Закону № 3863-ІХ наказом ДСА України від 16 вересня 2024 року № 399 затверджено Порядок передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, згідно якого дану справу було направлено до Вінницького окружного адміністративного суду.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.03.2025 року, вказану справу передано для розгляду судді Вінницького окружного адміністративного суду Віятик Н.В.
Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 11.03.2025 року дану справу прийнято до свого провадження та надано учасникам справи строк для надання письмових пояснень.
Представником позивача подана заява, в якій повідомлено, що Департамент позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. 
Відповідач правом подання відзиву не скористався, про розгляд справи повідомлявся належним чином, що підтверджено матеріалами справи.
Третя особа пояснень щодо спірних правовідносин не надала.
Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Вивчивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
01.06.2021 року головним спеціалістом відділу дозвільних документів управління дозвільних процедур Департаменту з питань ДАБК м. Києва Петренко В.С. в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва (ЄДЕССБ) зареєстровано подане замовником ОСОБА_1 Повідомлення про початок виконання будівельних робіт за № КВ 051210526822.
Об`єктом будівництва визначено: «Реконструкція групи нежитлових приміщень № 101 за адресою: АДРЕСА_1 » (клас наслідків/відповідальності — СС1, незначні наслідки). 
Проектна документація розроблена Товариством з обмеженою відповідальністю "Сучасне будівництво і консалтінг" сертифікованим головним інженером проекту ОСОБА_2 (кваліфікаційний сертифікат АР № 000090).
У графі «Земельна ділянка» та «Містобудівні умови та обмеження» замовником, відповідно до затвердженої Постановою КМУ № 466 форми, зазначено про їх відсутність на підставі ч. 4 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 25 Наказу Мінрегіону № 289 (реконструкція без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаменту в плані). 
26.08.2021 року в.о. директора Департаменту Оксаною Попович видано Наказ № 938 про проведення позапланової перевірки щодо замовника ОСОБА_1 , проектувальника ТОВ «Сучасне будівництво і консалтінг» та осіб, що здійснюють технічний і авторський нагляд. 
На виконання цього наказу головному державному інспектору інспекційного відділу № 1 Лисаку С.Ф. видано Направлення для проведення позапланової перевірки з терміном дії з 28.08.2021 по 09.09.2021. 
31.08.2021 року в.о. директора ОСОБА_3 сформовано лист-виклик № 073-7619, у якому відповідачу висувалася процесуальна вимога прибути до приміщення Департаменту 07 вересня 2021 року о 10:30 та надати вичерпний перелік правовстановлюючих, дозвільних та проектних документів, а також забезпечити фізичний доступ інспектора на об`єкт. 
31.08.2021 року Департамент ДАБК направив письмовий запит № 073-7577 до Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» щодо надання архівних креслень та експлікації приміщення № 101. 
Листом від 06.09.2021 року № 062/14-11445 Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» надало копії поверхового плану станом на 10.10.2008, де первинна площа зазначалася в розмірі 106,9 кв. м. 
07.09.2021 року інспектором Департаменту ДАБК Мосуром С.М. було сформовано Інформаційну довідку № 273514274 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. 
Згідно з аркушами 2, 3 та 4 цієї довідки, в електронній системі виявлено відсутність актуальних реєстраційних записів про право власності, але зафіксовано історичні записи про іпотечні обтяження кредитної спілки «КС Володар» за 2006–2007 роки (які мають офіційний статус «вилучено»). У цих іпотечних договорах фігурували дані про площу приміщення 106,40 кв. м та 106,90 кв. м, записані на власника ОСОБА_4 та власника ОСОБА_1 відповідно.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується такими мотивами.
Відповідно до статті 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначені Законом України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI).
Частиною першою статті 6 вищевказаного Закону передбачено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
Пунктом 2 частини третьої статті 6 Закону № 3038-VI закріплено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Частиною першою статті 41 Закону № 3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
За приписами пункту 1 частини першої статті 34 Закону № 3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з частинами першою, другою статті 36 Закону № 3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, пункт 13 якого визначає, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.
Водночас, частина друга статті 39-1 Закону № 3038-VI передбачає, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
Як встановлено судом, Департамент зареєстрував замовникові будівництва, ОСОБА_1 , на об`єкт будівництва: «Реконструкція групи нежитлових приміщень № 101 за адресою: АДРЕСА_1 » повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 01.06.2021 №КВ051210526822.
Звертаючись до суду з позовною заявою про припинення права на виконання будівельних робіт, Департамент посилався на те, що замовником будівництва - ОСОБА_1 наведені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт.
З огляду на це, Департамент стверджує, що проектна документація «Реконструкція групи нежитлових приміщень № 101 за адресою: АДРЕСА_1 », яка передбачає збільшення геометричних розмірів, розроблена без однієї із складових вихідних даних, а саме, без містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва, чим порушено частину першу статті 29, абзац 1 частини першої статті 31, частину восьму статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Слід зазначити, що саме по собі повідомлення про початок виконання будівельних робіт не є дозвільним документом, а має декларативний характер. Таке повідомлення подається замовником з метою отримання права на виконання будівельних робіт.
Згідно з положеннями частини другої статті 34 Закону № 3038-VI, зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, зокрема, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.
Водночас, приписи частини першої статті 39 Закону № 3038-VI передбачають, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Відповідно до частини п`ятої статті 39 Закону № 3038-VI, датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.
За приписами частини шостої статті 39 Закону № 3038-VI, орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про готовність об`єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.
Рішення про реєстрацію або повернення декларації про готовність об`єкта до експлуатації може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права реєстрації декларації), або оскаржено до суду.
Отже, суд зазначає, що реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, у даному випадку, вчинення дій щодо реалізації наданого відповідачу права на проведення будівельних робіт.
Разом із тим, згідно з інформацією, яка міститься на порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва стосовно об`єкта «Реконструкція групи нежитлових приміщень № 101 за адресою: м. Київ, Солом`янський район вул. Солом`янська, 14», є зареєстрованою декларація про готовність до експлуатації об`єкта 10.09.2021 (реєстраційний номер КВ101210901906).
Як зазначив Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постановах від 18.06.2020 у справі № 814/2457/16, від 27.02.2020 у справі №826/11151/17, від 12.11.2020 у справі № 815/1167/15, від 05.06.2019 у справі № 815/3172/18, з моменту реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, з якою пов`язується закінчення будівництва об`єкта, декларація про початок виконання будівельних робіт вичерпала свою дію.
Верховний суд у постанові від 14.06.2023 у справі № 320/8929/21 погодився із висновком судів першої та апеляційної інстанцій про те, що станом на день винесення рішення, підстави для задоволення позовних вимог відсутні, у зв`язку з тим, що позивач, незважаючи на встановлені ним невідповідності у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, зареєстрував декларацію про готовність до експлуатації об`єкта.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до ч.ч. 5-6 ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
Зважаючи на вищевикладене, станом на день винесення рішення, підстави для задоволення позовних вимог відсутні у зв`язку з тим, що позивач, незважаючи на встановлені ним невідповідності у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, зареєстрував декларацію про готовність до експлуатації об`єкта.
За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.
Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Положеннями статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.
Відповідно до приписів ст. 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні. 
Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:
В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.
Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 
Інформація про учасників справи:
Позивач: Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (вул. Хрещатик, 32-А, м. Київ, 01001, код ЄДРПОУ 40224921)
Відповідач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 )
Третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Сучасне будівництво і консалтінг" (вул. Почайнинська, 25/49, офіс 72, м. Київ, 04071, код ЄДРПОУ 40169316)

Суддя Віятик Наталія Володимирівна