Справа № 991/4996/26
Провадження 1-кс/991/5009/26

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 травня 2026 року м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду   ОСОБА_1 , 
за участю секретаря судового засідання    ОСОБА_2 ,
представника власника майна, адвоката    ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника власника майна ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №12024050000000570 від 13.09.2024,
ВСТАНОВИВ:
1. Зміст клопотання про скасування арешту майна
11.05.2026 до Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) надійшло зазначене клопотання, у якому представник власника майна ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 , просив частково скасувати арешт, який був накладений ухвалою слідчого судді ВАКС від 28.04.2025 по справі № 991/3559/25 на грошові кошти у розмірі 70 000 Євро, які є приватною власністю ОСОБА_4 .
Клопотання обґрунтовується наступними доводами:
- за результатами обшуку у ОСОБА_5 було вилучено особисті грошові кошти ОСОБА_4 в розмірі 70 000 Євро. Після цього, ухвалою слідчого судді ВАКС від 28.04.2025 у справі № 991/3559/25 накладено арешт на все вилучене під час обшуку майно, у тому числі, грошові кошти ОСОБА_4 , помилково зазначені як належні підозрюваному ОСОБА_5 ;
- на цій стадії розслідування частково відсутні підстави для продовження арешту майна, оскільки ОСОБА_4 непричетний до будь-якої протиправної діяльності. Вилучені грошові кошти є його особистими заощадженнями, отриманими за більше ніж 50 років трудової діяльності. Джерело походження та сплата податків підтверджується відомостями, отриманими від Головного управління Державної податкової служби України у Донецькій області;
- після повномасштабного вторгнення у лютому 2022 року та поступового наближення лінії фронту до м. Краматорськ, ОСОБА_4 був змушений передати свої заощадження на зберігання своєму синові - ОСОБА_5 , оскільки той проживає у відносно безпечному регіоні держави. Водночас, 17.04.2025, під час проведення детективом НАБУ обшуку за місцем постійного проживання ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , належні ОСОБА_4 грошові кошти у розмірі 70 000 Євро були вилучені. Таким чином, тимчасово вилучені кошти, отримані унаслідок законної трудової діяльності, є особистими заощадженнями ОСОБА_4 , необхідними для оплати житла, придбання продуктів харчування і ліків, та під будь-які критерії ст. 167 КПК не підпадають.
2. Позиції учасників судового засідання
Власник майна та прокурор в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлені належним чином. Представник власника майна - адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав доводи клопотання з наведених у ньому мотивів.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно. Таким чином, неявка власника майна та прокурора, які були належним чином повідомлені про час та місце розгляду клопотання в судове засідання, не перешкоджає його розгляду.
3. Мотиви слідчого судді
Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену в судовому засіданні, слідчий суддя дійшов таких висновків.
Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, та полягає у тимчасовому позбавленні права на відчуження, розпорядження та/або користування майном (ч. 1, п. 7 ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 170 КПК України).
Згідно з приписами ч. 1, 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, та він допускається виключно з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частина 1 ст. 174 КПК України передбачає право власника або володільця майна заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Арешт може бути скасований ухвалою слідчого судді у випадку, якщо особа доведе наявність принаймні однієї з таких підстав: 
- в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба; 
- арешт накладено необґрунтовано.
З матеріалів клопотання встановлено, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №12024050000000570 від 13.09.2024.
Ухвалою слідчого судді ВАКС від 28.04.2026 по справі № 991/3559/25 накладено арешт на майно, яке належить ОСОБА_5 та вилучене 17.04.2025 під час проведення обшуку житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на мобільний телефон іРhone 16 Pro, IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 та готівкові кошти у сумі 120 000,00 (сто двадцять тисяч) Євро.
Враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя має встановити наявність або відсутність вказаної представником власника майна підстави для скасування арешту.
За змістом клопотання про скасування арешту майна, його доводи зводяться до того, що вилучені під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , грошові кошти є особистими заощадженнями ОСОБА_4 , отриманими за більше ніж 50 років трудової діяльності, які він був змушений передати на зберігання своєму синові - ОСОБА_5 , оскільки той проживає у відносно безпечному регіоні держави.
Відповідно до ухвали слідчого судді ВАКС від 28.04.2026, слідчий суддя, оцінюючи підстави для накладення арешту, посилався на матеріали клопотання про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 . Тому, слідчий суддя, з урахуванням встановлених обставин, дійшов висновку, що існують обґрунтовані підстави вважати, що грошові кошти загальною сумою 120 000 Євро можуть бути предметом кримінального правопорушення, або одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна. Вказане пояснюється обставинами вчинення кримінального правопорушення, зокрема тим, що саме ОСОБА_5 діяв від імені Департаменту Житлово?комунального господарства Донецької обласної державної адміністрації під час укладання договору № 08?23 та місцем виявлення цих грошових коштів ? вказані кошти зберігалися у кейсі чорного кольору в коридорі, перед робочим кабінетом ОСОБА_5 .
Крім того, при розгляді питання про арешт суд не вправі визначати право власності за будь-якою особою, а спір про належність речей вирішується в порядку цивільного судочинства (постанова ККС ВС від 09 квітня 2020 року у справі №676/2199/19). Натомість, на підставі фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, перевіряються відомості про належність особі майна, щодо якого вирішується питання про арешт. Зокрема, при виявленні та вилученні рухомих речей, які не підлягають державній реєстрації, мають враховуватися дія презумпції права власності за особою, яка володіє (реально панує, здійснює фактичний контроль над річчю corpus possessionis); спростування вказаної презумпції можливе за наявності беззаперечних доказів чи їх сукупності (рішення суду щодо визнання права власності за іншою особою, письмові докази, дата складання, яких мала місце до моменту вилучення та не викликає сумнівів, матеріали фото-, відеофіксації, речові докази тощо); показання свідків та пояснення зацікавлених осіб за умови обов`язкової письмової форми правочину не мають братися до уваги при вирішенні питання про спростування зазначеної презумпції; пояснення сторін оцінюються у співставленні із фактичними обставинами та наданими доказами. Вказана правова позиція викладена, зокрема в ухвалі Апеляційної палати ВАКС від 25.09.2023 по справі № 991/4435/23.
Отже, беручи до уваги, що арешт на грошові кошти накладений, оскільки вони або їх частина могли бути одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто належать до переліку майна, щодо якого може бути застосована спеціальна конфіскація, подальший арешт є доцільним і виправданим, зважаючи на встановлені ризики його приховування, втрати, передачі, перетворення та відчуження. 
Крім того, слідчий суддя вважає, що представником власника майна ОСОБА_4 - адвокатом ОСОБА_3 не надано достатніх доказів, а отже не доведено, що частина з вилучених грошових коштів під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , в розмірі 70 000 Євро належала саме ОСОБА_4 .
Оскільки не було встановлено, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або що арешт накладено необґрунтовано, у задоволенні клопотання слід відмовити.
Керуючись статтями 174, 372, 376 КПК, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання - відмовити. 
Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Слідчий суддя ОСОБА_1