707/875/26 
3/707/506/26 
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2026 року        м. Черкаси
Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Волкова Н.С, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Відділу поліцейської діяльності № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,
про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 439038, 18 лютого 2026 року близько 11 години 00 хвилин, ОСОБА_1 в с. Білозір`я Черкаського району Черкаської областіпо вул. Незалежності, 1а, біля підприємства «Білозірське Агро» пошкодила майно підприємства, а саме – лист металопрофілю розміром 1 х 2 м, виражалася нецензурною лайкою в бік працівників підприємства та погрожувала їм, внаслідок чого порушила громадський порядок та спокій громадян.
Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП.
Постановою Черкаського районного суду Черкаської області від 10 квітня 2026 року протокол про адміністративне правопорушення з додатками повернуто до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області для усунення недоліків.
24 квітня 2026 року до суду надійшов матеріал про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.
14 травня 2026 року адвокат Драченко В.В. подав до суду клопотання про закриття провадження у справі, посилаючись на відсутність у ОСОБА_1 мотиву, зокрема явної неповаги до суспільства. 
У судове засідання ОСОБА_1  не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлена судом своєчасно, належним чином та у встановленому законом порядку.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за статтею 173 КУпАП закрити, з наступних підстав.
Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.
Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, де громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.
Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього. Зазначені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку неповаги до суспільства. Домінування у свідомості особи саме такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання є головним критерієм відмежування дрібного хуліганства як адміністративного правопорушення проти громадського порядку та моральності від інших адміністративних правопорушень.
Основним елементом об`єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями.
Суд враховує те, що для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого,позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.
Отже, хуліганські спонукання - головна відмінна риса діянь, що кваліфікуються за ст. 173 КУпАП. Дрібне хуліганство вчиняється безпричинно, із-за неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Натомість, вчинення подібних діянь з інших, не хуліганських мотивів, може утворювати інший вид правопорушень, тобто, діяння не може кваліфікуватися за ст. 173 КУпАП, як вчинене з хуліганських мотивів, якщо воно вчинене за інших спонукань (приводів), зокрема, як відповідна реакція на поведінку потерпілих або інших осіб.
Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Крім того, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення за ст. 173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство - є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.
Суд зазначає, що термін «громадське місце» найбільш повно висвітлено у Положенні про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, яке затверджене Наказом Генерального прокурора №298 від 30червня 2020 року.
Відповідно до пунктів 36-39 глави 4 розділу ІІ вказаного Положення до громадських місць належать місця, що використовуються громадянами для спільної роботи, відпочинку, пересування, проведення масових заходів та інших потреб (вулиці, площі, вокзали, аеропорти, магазини, кафе, бари, ресторани, музеї, клуби, пляжі в період їх роботи, а також громадський транспорт під час перебування в ньому громадян, ділянки лісу, поля під час проведення на їх території організованих масових зібрань), приміщення вокзалів, пасажирські (приміські) потяги, літаки, катери, пароплави, перони, платформи, пристані та інші місця під час очікування посадки та висадки пасажирів.
Не вважаються такими, що вчинені у громадських місцях, кримінальні правопорушення, що скоюються протягом тривалого часу (продовжувані кримінальні правопорушення), та кримінальні правопорушення, вчинені у приміщеннях, відведених для проживання (хоча б тимчасово), і тих, які виконують функції житла (власні домоволодіння, квартири, жилі кімнати будівель та приміщень готелів, гуртожитків, санаторіїв, пансіонатів, профілакторіїв, будинків відпочинку, кемпінгів), учинені в місцях загального користування за місцем проживання, на сходах, сходовій клітці, на горищах, у підвалах, ліфтах жилих будинків, учинені на території підприємств, установ та організацій (незалежно від обмеження до них доступу адміністрацією), крім випадків, коли особи, які знаходяться у вказаних місцях, своїми неправомірними діями порушують інтереси сторонніх осіб (наприклад особа, перебуваючи на балконі чи у вікні квартири, викрикує непристойні слова або своїми діями порушує спокій громадян).
До поняття «інші подібні дії» слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.
Як убачається з матеріалів справи, дані про те, що дії ОСОБА_1 у даній ситуації були направлені на порушення громадського порядку та спокою громадян відсутні. Крім того, в матеріалах справи відсутні та судом не встановлено будь-яких даних про те, що дії ОСОБА_1 були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян безпричинно.
З матеріалів справи вбачається, що подія мала місце під час конфліктної ситуації ОСОБА_1 з водієм транспортного засобу «Renault», пов`язаної з гілкою, яка попередньо лежала біля дороги. Спілкування між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 носило ситуативний характер та виникло безпосередньо у зв`язку із вирішенням спірного побутового питання.
Разом з тим, сам по собі факт використання нецензурної лексики під час конфлікту не є безумовною підставою для притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.
Висловлювання нецензурною лайкою, яке працівником поліції кваліфіковано як дрібне хуліганство, було зроблено в умовах емоційного конфлікту та не мало на меті грубе порушення громадського порядку або явну неповагу до суспільства, що є обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Дії ОСОБА_1 не були спрямовані на порушення норм громадського порядку у публічному значенні, а є проявом емоційної реакції в ході приватного конфлікту.
Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що дії ОСОБА_1 були спрямовані саме на порушення громадського порядку, носили зухвалий чи демонстративний характер, або призвели до порушення спокою інших громадян.
Таким чином, вчинене ОСОБА_1 діяння не може кваліфікуватися за ст. 173 КУпАП, як вчинене з хуліганських мотивів.
Отже, в діях ОСОБА_1 не вбачається умислу на порушення громадського порядку, як це визначено ст.173 КУпАП. Крім того, не доведено, що її дії обумовлені саме хуліганськими мотивами та прагненням порушити громадський порядок, самоствердитись шляхом ігнорування гідності інших осіб, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173КУпАП - дрібного хуліганства.
Разом з тим, судом також не встановлено обставин, які свідчили б про те, що саме ОСОБА_1 пошкодила лист металопрофілю розміром 1 х 2 м, який належить потерпілому ОСОБА_3 , оскільки матеріали не мають жодного підтверджуючого доказу.
Тобто, в даному випадку відсутні дії, які згідно із ст. 173 КУпАП становлять об`єктивну та суб`єктивну сторону правопорушення і матеріалами справи такі дії не підтверджені.
Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо встановлено, що в діях особи відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.
Оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що вони не доводять наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тому провадження слід закрити з підстав, що передбачені п.1 ст.247 КУпАП.
Керуючись ст. ст. 173, 247, 283, 284 КУпАП, суддя -

УХВАЛИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду у десятиденний строк з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Черкаський районний суд Черкаської області. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. 
Суддя:   Н.  С.  Волкова