Справа № 496/4937/25
Провадження № 3/496/113/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2026 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Буран В.М.,
За участі: секретаря судового засідання – Агаджанян Д.Х.,
Особи яка притягується до адміністративної відповідальності – ОСОБА_1 
Адвоката Мамай А.С. в режимі відеоконференції,
розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 
за ч. 1 ст. 130 КУпАП, -
В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду розглядається протокол серії ЕПР 1 №397204 від 20.07.2025р.
Представник ОСОБА_1 – адвокат Мамай А.С. підтримав своє клопотання від 03.12.2025 р. з підстав наведених у ньому, щодо залучення до розгляду справи прокурора, з урахуванням зробленої стороною захисту заяви про провокацію вчинення адміністративного правопорушення. ОСОБА_1 підтримав захисника.
Заслухавши захисника, особу, яка притягається до відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до вимог ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.
Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Відповідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. 
За практикою ЄСПЛ провадження у справі про адміністративне правопорушення за статтею 130 КУпАП, з огляду на суворість передбачених санкцією цієї статті стягнень у виді штрафу і позбавлення права керування транспортними засобами, їх каральну і профілактичну мету, у розумінні Конвенції вважається «кримінальним» (рішення у справах: «Езтюрк проти Німеччини» (Ozturk v. Germany) від 21 лютого 1984 року, заява № 8544/79; «Шмауцер проти Австрії» (Schmautzer v.Austria) від 23 жовтня 1995 року, заява №15523/89; «Маліга проти Франції» (Malige v. France) від 23 вересня 1998 року, заява № 27812/95; «Гурепка проти України» (Gurepka v. Ukraine) від 6 вересня 2005 року, заява № 61406/00).
Згідно з діючим законодавством України керування транспортним засобом у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння є адміністративним правопорушенням. Відтак процедура розгляду відповідних судових справ належить до сфери регулювання не Кримінального процесуального кодексу України, а КУпАП.
Частиною першою статті 250 КУпАП для прокурора та його заступника передбачено право брати участь у розгляді справи.Частина 2 ст. 250 КУпАП передбачає випадки обов`язкової участі прокурора при провадженні у справах про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 172-4 - 172-9, 172-9-2 цього Кодексу. Однак процесуального порядку забезпечення такої участі не передбачено ні цим Кодексом, ні Законом України «Про прокуратуру», ані підзаконними нормативно-правовими актами. Законодавець у главі 21 КУпАП «Особи, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення» не включає прокурора до складу учасників цього провадження.
Разом із тим, відповідно до сталої практики ЄСПЛ участь у судовому процесі сторони обвинувачення є, як правило, необхідною у разі проведення судом усного слухання справи, якщо сторона захисту при наданні їй можливості бути присутньою в судовому засіданні від реалізації цього права не відмовиться («Карєлін проти росії» від 20 вересня 2016 року, заява № 926/08, пункт 76; «Озеров проти росії», заява № 64962/01, пункти 52-54).
У справі «Михайлова проти України» від 6 березня 2018 року (заява № 10644/08, пункт 65), визнаній Судом керівною щодо справи «Бантиш та інші проти України», висновок щодо порушення вимоги неупередженості суду було зроблено в ситуації, яка характеризувалася таким поєднанням обставин: (1) в суді першої інстанції було проведено усне слухання; (2) жодна особа, яка представляє та обґрунтовує обвинувачення, будь то прокурор чи інша особа, не була присутня на слуханні; (3) заявниця була присутньою на слуханні та не визнала себе винною; (4) суд першої інстанції визнав заявницю винною та засудив її до п`яти днів тримання під вартою за неповагу до суду; (5) відповідно до чинного законодавства рішення не могло бути оскаржене. Про це ЄСПЛ наголосив і в рішенні від 15 червня 2023 року про неприйнятність заяви у справі «Олександр Володимирович Куліш проти України» (заява № 6023/23).
До такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у своєї Постанові від 30 серпня 2023 року, провадження № 13-47зво22, судова справа № 208/712/19
З огляду на обставини справи, діюче законодавства на думку суду, посадова органу Національної поліції, яка складала протокол виконала свої повноваження при складанні протоколу на направлення його до суду, як сторона обвинувачення. Крім того інспектор, який склав протокол, викликався до суду та був допитаний в судовому засіданні.
Суд повністю виконав вимоги діючого законодавства щодо неупередженості розгляду справи, створення умов змагальності судової процедури, фіксування її перебігу щодо найвищих вимог притаманних кримінальному процесу передбаченому КПК України. Також суд зазначає, що з змісту клопотання вбачається, що сторона захисту вбачає в діях інспектора ознаки кримінального правопорушення, а отже непозбавлена права звернення до правоохоронних органів з відповідною заявою.
Керуючись ст. ст. 256, 278 КУпАП України, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності – адвоката Мамай А.С. від 03.12.2025 р. в частині залучення до розгляду справи прокурора, з урахуванням зробленої стороною захисту заяви про провокацію вчинення адміністративного правопорушення– залишити без задоволення.
Постанова окремо оскарженню не підлягає.

Суддя:           В.М. Буран