ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
пр. Волі, 54а, м. Луцьк, 43010, тел./факс 72-41-10
E-mail: inbox@vl.arbitr.gov.ua Код ЄДРПОУ 03499885
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
РІШЕННЯ
 27 травня 2026 року 	Справа № 903/15/26	

Господарський суд Волинської області у складі судді Якушевої І.О., за участю секретаря судового засідання Ведмедюка М.П., розглянувши за правилами загального позовного провадження справу 
за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Моноліт-Луцьк", м.Луцьк 
до Центру соціально-трудової реабілітації інвалідів "Енергія-І" Волинської обласної організації Всеукраїнської організації інвалідів "Союз організацій інвалідів України", м.Луцьк
про стягнення 2 469 434,75 грн неустойки,
за участю представників:
від позивача: Крисюк Ю. П. - керівник (діє в порядку самопредставництва),
від відповідача: Собковський С. С. - адвокат (довіреність від 12.02.2026),
в с т а н о в и в:
05.01.2026 до Господарського суду Волинської області надійшла позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Моноліт-Луцьк" від 31.12.2025 до Центру соціально-трудової реабілітації інвалідів "Енергія-І" Волинської обласної організації Всеукраїнської організації інвалідів "Союз організацій інвалідів України" про стягнення 2469434,75 грн неустойки за несвоєчасне виконання будівельних робіт за період з 13.12.2025 по 11.09.2025; 30109,68 грн. витрат, пов`язаних з проведенням судової будівельно-технічної експертизи, 37041,52 грн. витрат, пов`язаних з оплатою судового збору.
Ухвалою суду від 12.01.2026 було залишено без руху позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Моноліт-Луцьк" від 31.12.2025; встановлено Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку "Моноліт-Луцьк" строк для усунення вказаних недоліків впродовж 10-ти днів з дня одержання цієї ухвали, а саме: зареєструвати свій кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій електронний підсистемі (модулі), про що повідомити суд; надати докази надіслання копії позовної заяви з додатками відповідачу: опис вкладень у поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), поданих в оригіналі.
15.01.2026 до суду від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Моноліт-Луцьк" надійшла заява на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху від 12.01.2026 з доказами надіслання копії позовної заяви з додатками відповідачу.
Ухвалою суду від 19.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 25 лютого 2026 року.
Ухвалу про відкриття провадження у справі було направлено сторонам до їх електронних кабінетів.
20.02.2026 від Центру соціально-трудової реабілітації інвалідів "Енергія-І" Волинської обласної організації Всеукраїнської організації інвалідів "Союз організацій інвалідів України" надійшов відзив на позов, в якому відповідач просить у задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що позивач не надав належним чином затвердженої проектно-кошторисної документації, що унеможливило виконання зобов`язання у строк, встановлений договором підряду № 1-МЛ19.04.2024. 
В судовому засіданні 25.02.2026 представник позивача висловив бажання подати відповідь на відзив відповідача, просив надати час для підготовки відповіді на відзив.
Ухвалою суду від 25.02.2026 було відкладено підготовче засідання на 18.03.2026; постановлено позивачу подати суду до 16.03.2026 відповідь на відзив відповідача.
16.03.2026 через відділ документального забезпечення та контролю суду, а 17.03.2026 поштовим зв`язком від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. 
18.03.2026 в судовому засіданні представник відповідача просив відкласти підготовче засідання та надати час для подачі заперечень на відповідь на відзив.
Ухвалою суду від 18.03.2026 строк проведення підготовчого провадження продовжено на 30 днів - до 19.04.2026 включно; відкладено підготовче засідання на 01 квітня 2026 року; відповідачу постановлено подати суду у строк 30.03.2026 заперечення на відповідь на відзив.
31.03.2026 від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких представник відповідача просить у задоволенні позову відмовити.
01.04.2026 від представника відповідача надійшло клопотання про витребування від позивача на підставі ч.6 ст.91 ГПК України оригіналу письмового доказу - Робочого проекту капітального ремонту з проведення термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вулиці Олеся Гончара, 3 в м. Луцьк Волинської області. 
У судовому засіданні представник відповідача підтримав клопотання про витребування доказу.
Представник позивача проти задоволення клопотання не заперечував та пояснив, що до відзиву на позов було подано електронний носій - CD/DVD-диск, у якому міститься файл «Робочий проект капітального ремонту з проведення термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вулиці Олеся Гончара,3 в м.Луцьк Волинської області».
У зв`язку з тим, що позивач до відповіді на відзив додав електронний носій - CD/DVD-диск, у якому міститься файл «Робочий проект капітального ремонту з проведення термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вулиці Олеся Гончара, 3 в м. Луцьк Волинської області», ухвалою суду від 01.04.2026 було задоволено клопотання представника відповідача та витребувано від позивача Робочий проект капітального ремонту з проведення термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вулиці Олеся Гончара, 3 в м. Луцьк Волинської області в оригіналі у паперовій формі для огляду у судовому засіданні.
Після задоволення судом клопотання про витребування доказу в оригіналі представник відповідача заявив клопотання про відкладення підготовчого засідання для надання можливості подати письмові пояснення після огляду оригіналу Робочого проекту капітального ремонту з проведення термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вулиці Олеся Гончара,3 в м.Луцьк Волинської області.
Суд відмовив у задоволенні клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого судового засідання з наведених ним підстав.
Стаття 210 ГПК України регулює питання дослідження доказів, згідно з якою суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази.
Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення.
Письмові, речові і електронні докази оглядаються у судовому засіданні, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом, і пред`являються учасникам справи за їх клопотанням, а в разі необхідності - також свідкам, експертам, спеціалістам.
Учасники справи можуть давати свої пояснення з приводу письмових, речових та електронних доказів або протоколів їх огляду, ставити питання експертам. Першою ставить питання особа, за клопотанням якої було викликано експерта.
Стаття 210 ГПК України міститься у § 3 «З`ясування обставин справи та дослідження доказів» глави 6 ГПК України «Розгляд справи по суті».
З огляду на наведені норми ГПК України огляд доказів здійснюється під час розгляду справи по суті, а учасники справи при цьому можуть давати свої пояснення з приводу письмових, речових та електронних доказів.
Разом з цим, з матеріалів справи вбачається, що сторони реалізували процесуальні права, подавши до суду: відповідач - відзив на позов, позивач - відповідь на відзив, відповідач-заперечення, як це передбачено ч. ч. 1, 2 ст. 161 ГПК України. 
У відповідності до ч. ч. 1, 2 ст. 161 ГПК України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.
Робочий проект капітального ремонту з проведення термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вулиці Олеся Гончара,3 в м.Луцьк Волинської області було подано позивачем до суду 16.03.2026 на електронному носії - CD/DVD-диск, який є додатком до відповіді на відзив. 
Відповідь на відзив позивач надіслав й відповідачу 15.03.2026, що давало можливість відповідачу подати до 01.04.2026 заперечення з урахуванням поданої позивачем відповіді на відзив та додатків до нього. 
31.03.2026 відповідач подав до суду заперечення на відповідь на відзив.
З наведеного вбачається, що сторони у справі реалізували свої процесуальні права.
З огляду на викладене ухвалою суду від 01.04.2026 було закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду по суті на 22 квітня 2026 року. 
14.04.2026 позивач разом із супровідним листом №3/2026 від 10.04.2026 подав до суду:
1. Робочий проект капітального ремонту з проведення термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вулиці Олеся Гончара, 3 в м. Луцьк Волинської області («АБ» перший варіант, в якому не включені роботи нижче нуля) в оригіналі у паперовій формі.
2. Зведений кошторис. Локальні кошториси до вищезазначеного Робочого проекту «АБ» в оригіналі у паперовій формі. 
3. Експертний звіт (позитивний) щодо розгляду проектної документації на будівництво від 31.08.2022.
4. Робочий проект капітального ремонту з проведення термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вулиці Олеся Гончара, 3 в м. Луцьк Волинської області («АБ-1 з відм. другий варіант, в якому включені роботи нижче нуля) в оригіналі у паперовій формі. 
5. Зведений кошторис. Локальні кошториси до вищезазначеного Робочого проекту «АБ-1 з відм. в оригіналі у паперовій формі. 
Експертний звіт (позитивний) щодо розгляду проектної документації на будівництво від 16.12.2022. 
На обґрунтування подачі цих документів позивач посилається на те, що подає їх на виконання вимог ухвали суду від 01.04.2026.
Чому позивач подає два варіанти робочих проектів, супровідний лист №3/2026 від 10.04.2026 обґрунтування не містить.
У листі №3/2026 від 10.04.2026 позивач просить також приєднати до матеріалів справи висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи №1-12/25 від 30.12.2025 у повному обсязі у паперовій формі, посилаючись на те, що до позовної заяви була додана фотокопія заключних висновків експерта.
Зі змісту ухвали суду від 01.04.2026 вбачається, що суд задовольнив клопотання представника відповідача і витребував у позивача «Робочий проект капітального ремонту з проведення термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вулиці Олеся Гончара, 3 в м. Луцьк Волинської області» в оригіналі у паперовій формі.
Оскільки позивач подав Робочий проект капітального ремонту з проведення термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вулиці Олеся Гончара, 3 в м. Луцьк Волинської області» в оригіналі у паперовій формі на виконання вимог суду, його слід приєднати до матеріалів справи в обох варіантах та дослідити під час розгляду справи по суті. Згідно з поясненнями представників сторін, зведений кошторис і експертний звіт є складовими частинами Робочого проекту, а тому їх також слід приєднати до матеріалів справи.
Також зі змісту позовної заяви вбачається, що до позовної заяви позивач додав 20 додатків.
Додатком №19 є висновок судової будівельно-технічної експертизи №1-12/25 від 30.12.2025.
Проте, фактично до позовної заяви позивач приєднав витяг з висновку судової будівельно-технічної експертизи №1-12/25 від 30.12.2025 (лише кінцівку, самі висновки, а.с.33-35).
Оскільки позивач у додатках до позовної заяви зазначив одним із додатків висновок судової будівельно-технічної експертизи №1-12/25 від 30.12.2025, проте додав лише його частину, слід задовольнити клопотання позивача та приєднати до матеріалів справи повний текст висновку судової будівельно-технічної експертизи №1-12/25 від 30.12.2025.
За таких обставин позивач не подає нового доказу по справі і подання повного тексту висновку судової будівельно-технічної експертизи №1-12/25 від 30.12.2025 не суперечить вимогам ст.80 ГПК України.
21.04.2026 відповідач подав до суду:
- клопотання про повернення на стадію підготовчого провадження;
- клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи;
- клопотання про залучення до участі у розгляді справи третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.
Ухвалою суду від 29.04.2026 постановлено задовольнити клопотання позивача та приєднати до матеріалів справи "Робочий проект капітального ремонту з проведення термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вулиці Олеся Гончара, 3 в м. Луцьк Волинської області" в оригіналі у паперовій формі в обох варіантах з доданими до нього зведеними кошторисами і експертними звітами, які є його складовими частинами, а також висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи №1-12/25 від 30.12.2025; клопотання відповідача про залучення до участі у розгляді справи третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, та клопотання відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи на підставі ст.207 ГПК України залишити без розгляду; у задоволенні клопотання відповідача про повернення на стадію підготовчого провадження відмовити; продовжити розгляд справи № 903/15/26 по суті.
У судовому засіданні з розгляду справи по суті було оголошено перерву з 22.04.2026 до 13.05.20206.
12.05.2026 відповідач подав до суду:
- заяву про зменшення розміру неустойки;
- додаткові пояснення у справі.
У зв`язку із оголошенням повітряної тривоги на території Волинської області 13.05.2024 судове засідання, призначене на цю дату, не відбулось.
Ухвалою суду від 14.05.2026 сторін було повідомлено про те, що розгляд справи відбудеться 21.05.2026.
Ухвалу суду від 14.05.2026 надіслано сторонам до їх електронного кабінету.
У судовому засіданні 21.05.2026 було вирішено питання про прийняття до розгляду заяви відповідача про зменшення розміру неустойки від 12.05.2026 та додаткових пояснень у справі від 12.05.2026.
У відповідності до ч.3 ст.201 ГПК України з оголошення головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті.
У справі №903/15/26 розгляд справи по суті було розпочато 22.04.2026.
Відповідно до ст.207 ГПК України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.
Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.
Підготовче провадження у справі тривало з 19.01.2026 до 01.04.2026 (ухвалою суду від 18.03.2026 було продовжено на 30 днів), тобто більше двох місяців.
На стадії підготовчого провадження відповідач подав відзив на позов, у якому просив у задоволенні позову відмовити, заперечення на відповідь позивача на відзив, також відповідач звертався до суду з рядом клопотань.
Наведені обставини свідчать про те, що відповідач реалізував свої процесуальні права, сформував правову позицію, яку виклав у відзиві на позов, який було подано до суду 20.02.2026. Відзив на позов не містить клопотання про зменшення розміру неустойки.
Подаючи до суду заяву про зменшення розміру неустойки від 12.05.2026 та додаткові пояснення у справі від 12.05.2026, які по суті є додатковими запереченнями проти позову, відповідач не обгрунтував неможливості їх подачі на стадії підготовчого провадження. 
З матеріалів справи вбачається, що заяву про зменшення розміру неустойки від 12.05.2026 та додаткові пояснення у справі від 12.05.2026 відповідач подав після другого судового засідання з розгляду справи по суті.
За таких обставин на підставі ч.2 ст.207 ГПК України суд залишив без розгляду заяву відповідача про зменшення розміру неустойки від 12.05.2026 та додаткові пояснення у справі від 12.05.2026 та продовжив розгляд справи по суті.
У судовому засіданні 21.05.2026 було оголошено перерву до 27.05.2026. 
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд встановив, що 19 квітня 2024 року між Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Моноліт-Луцьк» як замовником і Центром соціально-трудової реабілітації інвалідів «Енергія-І» Волинської обласної організації Всеукраїнської організації інвалідів «Союз організацій інвалідів України» як підрядником було укладено договір підряду № 1-МЛ.
Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Моноліт-Луцьк» є учасником програми «Енергодім» від ДУ «Фонд енергоефективності». 
Предметом договору є капітальний ремонт з проведенням термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вул. Олеся Гончара, 3 в м. Луцьку, Волинської області.
Згідно з п.п.1.1., 1.3. договору підрядник зобов`язується на свій ризик виконати відповідно до умов договору роботу за завданням замовника, а замовник зобов`язується прийняти виконану роботу та оплатити її.
Якість роботи, виконаної підрядником, має відповідати умовам договору, вимогам проектної документації, розробленої і затвердженої замовником та вимогам Фонду енергоефективності.
Договором встановлені наступні строки виконання робіт:
- початок виконання робіт: 23 квітня 2024 року (п.5.1. договору);
- закінчення робіт: 31 грудня 2024 року (п.5.2. договору).
Відповідно до п. 3.1. договору вартість виконання робіт (ціна роботи) визначаються у сумі 15 018 448,00 грн (п`ятнадцять мільйонів вісімнадцять тисяч чотириста сорок вісім гривень, 00 коп.), без ПДВ. Ціна роботи визначається у договірній ціні, яка є невід`ємним елементом цього Договору. Ціна роботи включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.
У п.п.11.1., 15.1. договору узгоджено, що підрядник зобов`язаний з-поміж іншого своїми силами і засобами виконувати усі роботи в обсязі і в строк, передбачений цим договором у відповідності з будівельними нормами і правилами, а також здати роботи замовнику в стані, що відповідає проектно-кошторисній документації.
Договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до 31 грудня 2024 року, але в будь-якому випадку до повного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань.
22.04.2024 Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Моноліт-Луцьк» перерахувало відповідачу авансовий внесок у розмірі 500 000,00 грн.
Позивач у позовній заяві, представник позивача у судовому засіданні пояснювали, що після отримання авансу підрядник розпочав виконання робіт з термомодернізації багатоквартирного житлового будинку. Однак, вже на початку червня 2024 року підрядник зупинив роботи. Станом на 31 грудня 2024 року роботи з капітального ремонту з термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вул. Олеся Гончара, 3 в м. Луцьку відповідач не виконав роботи, актів виконаних робіт не надав.
Відповідач виконував деякі роботи у березні та квітні 2025 року. Однак, згодом роботи знову були зупинені. 
У зв`язку з невиконанням відповідачем своїх зобов`язань ОСББ «Моноліт-Луцьк» втратило можливість провести термомодернізацію багатоквартирного житлового будинку за програмою «Енергодім» (70х30%) від ДУ «Фонд енергоефективності».
У зв`язку із закінченням строку реалізації проекту ДУ «Фонд енергоефективності» 05.08.2025 ОСББ «Моноліт-Луцьк» з 05 серпня 2025 року на підставі п. 17.1. договору розірвало договір підряду № 1-МЛ від 19 квітня 2024 року. 
Повідомлення №1 від 05.08.2025 про розірвання договору було надіслано відповідачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення (номер відправлення 4302103268177) та отримано представником підрядника Трофимчук Н.Є. 11.08.2025. 
Вже після розірвання договору відповідач 15.08.2025 надав позивачу наступні документи: 
- довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за травень 2025 на загальну суму 3 537 575,00 грн (форма КБ-3);
- акт приймання виконаних будівельних робіт за травень 2025 на загальну суму 3 537 575,00 грн (форма КБ-2в); 
- підсумкову відомість ресурсів (звітний період травень 2025 року);
- розрахунок загальновиробничих витрат до акту КБ-2в (звітний період травень 2025 року);
- довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за травень 2025 на загальну суму 495945,00 грн (форма КБ-3);
- акт приймання виконаних будівельних робіт за травень 2025 року на загальну суму 495 945,00 грн. (форма КБ-2в);
- підсумкову відомість ресурсів (звітний період - травень 2025 року);
- розрахунок загальновиробничих витрат до акту КБ-2в (звітний період -травень 2025 року).
Загальна вартість виконаних робіт згідно з наданими відповідачем актами приймання виконаних будівельних робіт становить 4 033 520 грн. 
Проте, позивач актів приймання виконаних відповідачем будівельних робіт за травень 2025 року не підписав, вважаючи, що відповідач завищив обсяги і вартість робіт.
Оскільки у позивача виникли сумніви щодо зазначених в наданих відповідачем документах обсягів та вартості робіт в сторону завищення, позивач замовив судову будівельно-технічну експертизу та уклав договір № 1/08/25 від 18.08.2025.
За результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи складено висновок №1-12/25 від 30.12.2025. 
Згідно зі ст. 883 ЦК України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.
Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 3) сплата неустойки.
Пунктом 12.4. договору узгоджено, що у випадку несвоєчасного виконання будівельних робіт підрядником та/або порушення підрядником строку початку виконання будівельних робіт з його вини, підрядник сплачує на користь замовника неустойку за кожен день прострочення в розмірі подвійної облікової ставки НБУ (що діяла в період прострочення) від вартості невиконаних робіт. Для цілей цього пункту вартість невиконаних робіт розраховується як різниця між загальною вартістю будівельних робіт, що мають бути виконані за цим договором на момент визначення обсягів несвоєчасно виконаних робіт, та вартістю будівельних робіт, що фактично виконані підрядником та прийняті замовником.
Із змісту договору випливає, що загальна вартість будівельних робіт, що мали бути виконані відповідачем, становить 15 018 448 грн. 
Позивач до позовної заяви приєднав висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи №1-12/25 від 30.12.2025. 
Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи №1-12/25 від 30.12.2025 фактична вартість виконаних підрядником робіт становить 2 908 366 грн з ПДВ, 2 616 234 грн без ПДВ. 
У відповідності із ч.7 статті 98 ГПК України у висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.
За змістом частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 101 ГПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права та обов`язки, що і експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.12.2019 у справі № 522/1029/18 дійшла висновку, що висновок експерта, в якому не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду, не є належним та допустимим доказом.
Наданий позивачем у справі № 903/15/26 висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи №1-12/25 від 30.12.2025 відповідає вимогам ч.7 статті 98 ГПК України, ч.5 статті 101 ГПК України. У ньому зазначено про те, що його підготовлено до суду та зазначено про те, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.
За таких обставин висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи №1-12/25 від 30.12.2025, наданий позивачем, є належним та допустимим доказом на підтвердження вартості виконаних відповідачем робіт з термомодернізації багатоквартирного житлового будинку на вул. Олеся Гончара, 3 в м. Луцьку, Волинської області.
У процесі розгляду справи відповідач висновків експерта не спростував.
Звертаючись з позовом до суду, позивач нараховує неустойку у два етапи. 
Оскільки 31.12.2024, тобто на момент закінчення строку виконання робіт відповідно до п.5.2. договору роботи з капітального ремонту з проведення термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вул. Олеся Гончара, 3 в м. Луцьку, Волинської області відповідачем не були виконані та не було надано жодних актів виконаних робіт, то позивач обчислює неустойку за несвоєчасне виконання будівельних робіт з повної вартості невиконаних робіт станом на 31.12.2024, передбаченої договором, тобто від суми 15 018 448,00 грн. 
Фактично роботи були зупинені в кінці квітня 2025 року. Документи були надані відповідачем 15.08.2025, вже після розірвання договору, в актах зазначено про виконання робіт у травні 2025 року. У зв`язку з цим з 01.05.2025 позивач під час розрахунку неустойки за несвоєчасне виконання будівельних робіт виходив з умови п.12.4. договору, а саме: вартість невиконаних робіт розраховується як різниця між загальною вартістю будівельних робіт, що мають бути виконані за цим договором на момент визначення обсягів несвоєчасно виконаних робіт, та вартістю будівельних робіт, що фактично виконані підрядником та прийняті замовником. 
При визначенні вартості та обсягів фактично виконаних робіт позивач керувався висновком судової будівельно-технічної експертизи №1-12/25 від 30.12.2025.
Як вказує позивач, різниця між загальною вартістю будівельних робіт, що мали бути виконані за договором на момент визначення обсягів несвоєчасно виконаних робіт, та вартістю будівельних робіт, що фактично виконані підрядником, становить 12 402 214 грн.
Згідно з розрахунком позивача перший етап охоплює період з 01.01.2025 по 30.04.2025 та становить 120 днів, розмір неустойки: 1 458 229,58 грн. 
Другий етап охоплює період з 01.05.2025 по 04.08.2025 та становить 96 днів, розмір неустойки: 1 011 205,17 грн. 
Загальний розмір неустойки становить 2 469 434,75 грн. 
Детальні розрахунки розміру неустойки наведені позивачем у додатку №1 (а.с.4).
У процесі розгляду справи представник позивача пояснював, що неустойку обчислено, враховуючи загальну вартість будівельних робіт, що мали бути виконані за договором, без ПДВ та враховуючи вартість будівельних робіт, що фактично виконані відповідачем, також без ПДВ, оскільки відповідач як організація інвалідів звільнений від сплати ПДВ. Представник відповідача цей факт не заперечував. 
Укладений між сторонами договір №1-МЛ від 19.04.2024 за правовою природою є договором підряду, правовідносини щодо якого регулюються положеннями, зокрема, § 1 глави 61 ЦК.
Статтею 837 ЦК передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
У розумінні наведеної норми основним предметом договору підряду є результат виконаних підрядником робіт.
Як свідчать матеріали справи, основним зобов`язанням відповідача, як підрядника за договором є виконання капітального ремонту з проведенням термомодернізації багатоквартирного житлового будинку ОСББ «Моноліт-Луцьк» на вул. Олеся Гончара, 3 в м. Луцьку, Волинської області.
Спір у справі виник у зв`язку з порушенням підрядником (відповідачем) строків виконання робіт, що стало підставою для нарахування позивачем неустойки. 
За змістом статей 13, 14 ЦК України цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства.
Відповідно до частини 1 статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Статтями 610, 611 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у разі стягнення неустойки (пені, штрафу).
Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання (частина 1 статті 549 ЦК України ).
Згідно з частиною першою статті 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.
Як вбачається із матеріалів справи, сторони у договорі визначили кінцевий строк виконання відповідачем передбачених договором робіт - 31.12.2024 (пункт 5.2. договору).
За змістом статті 883 ЦК України за невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі (частина 2). Суми неустойки (пені), сплачені підрядником за порушення строків виконання окремих робіт, повертаються підрядникові у разі закінчення всіх робіт до встановленого договором граничного терміну (частина 3).
Положення статей 549, 627, 846, 875, 883 ЦК України при вирішенні питання застосування неустойки у разі прострочення підрядником виконання підрядних робіт/робіт за договором будівельного підряду є універсальними у правозастосуванні при вирішенні цієї категорії спорів, що підтверджується сталою та послідовною практикою Верховного Суду.
За загальним правилом неустойка (штраф, пеня) за порушення строків виконання підрядних робіт застосовується у разі прострочення підрядником виконання підрядних робіт в цілому, а не за прострочення у виконанні окремих етапів робіт у межах основного зобов`язання, за відсутності прямої вказівки в умовах договору про можливість застосування неустойки щодо порушення строків виконання окремих етапів робіт (постанови Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 910/22058/17, від 23.07.2019 у справі № 911/2076/18, від 29.08.2019 у справі № 911/2454/18, від 12.09.2019 у справі № 911/2360/18, від 24.01.2020 у справі № 910/3362/18, від 25.02.2020 у справі № 910/3920/18, від 31.05.2022 у справі № 910/4235/20, від 18.02.2025 у справі № 910/3385/24).
Відповідач у справі №903/15/26 з 01.01.2025 порушив строк виконання робіт, а тому у позивача з цього дня виникло право на нарахування неустойки.
Пунктом 12.4. договору підряду сторонами було узгоджено, що у випадку несвоєчасного виконання будівельних робіт підрядником та/або порушення підрядником строку початку виконання будівельних робіт з його вини, підрядник сплачує на користь замовника неустойку за кожен день прострочення в розмірі подвійної облікової ставки НБУ (що діяла в період прострочення) від вартості невиконаних робіт. Для цілей цього пункту вартість невиконаних робіт розраховується як різниця між загальною вартістю робіт будівельних робіт, що мають бути виконані за цим договором на момент визначення обсягів несвоєчасно виконаних робіт, та вартістю будівельних робіт, що фактично виконані підрядником та прийняті замовником. 
Всього за договором мало бути виконано робіт на загальну суму 15 018 448,00 грн без ПДВ.
Враховуючи умову п.12.4. договору, вартість невиконаних відповідачем робіт, з якої має обчислюватись неустойка, становить 12 402 214,00 грн, виходячи з розрахунку: 15 018 448 грн без ПДВ - 2 616 234 грн без ПДВ, оскільки відповідач є організацією інвалідів, яка звільнена від сплати ПДВ.
Враховуючи умову п.12.4. договору, до стягнення з відповідача підлягає 2 215 409,19 грн. неустойки, виходячи з розрахунку:
- за період з 01.01.2025 по 23.01.2025: 12 402 214,00 грн х 2 х 13,50 : 365 х 23 дні : 100 = 211 007,53 грн;
- за період з 24.01.2025 по 06.03.2025: 12 402 214,00 грн х 2 х 14,50 : 365 х 42 дні : 100 = 413 860,18 грн;
- за період з 07.03.2025 по 04.08.2025: 12 402 214,00 грн х 2 х 15,50 : 365 х 151 день : 100 = 1 590 541,47 грн.
У задоволенні позову про стягнення 254 025,56 грн. неустойки (2 469 434,75 грн - 2 215 409,19 грн) слід відмовити як безпідставно нарахованої.
Заперечуючи проти позовних вимог, відповідач у відзиві, представник відповідача у судовому засіданні посилалися на те, що вимога позивача про стягнення неустойки з відповідача не підлягає до задоволення, оскільки позивач не передав відповідачу належним чином затвердженої проектно-кошторисної документації, а тому несвоєчасне виконання будівельних робіт сталося не з вини відповідача.
Аргументи, наведені відповідачем, не можуть бути підставою для відмови у задоволенні позову.
Пунктом 2.3., п.п.11.2.1. п.11.2. передбачено обов`язок позивача як замовника передати відповідачу як підряднику проектно-кошторисну документацію. 
У процесі розгляду справи встановлено, що позивач надсилав відповідачу проектно-кошторисну документацію у застосунку Viber та на електронну пошту «energi.і@ukr.net». У відзиві від 20.02.2026 відповідач вказує саме цю електронну адресу. Скриншоти переписки додано позивачем до відповіді на відзив. Як пояснював представник позивача під час проведення попередніх перемовин позивач передав відповідачу проектно-кошторисну документацію й у паперовому вигляді. Складення актів приймання - передачі проектно-кошторисної документації не було передбачено договором.
Разом з цим, відповідач, посилаючись на невиконання позивачем обов`язку з передачі проектно-кошторисної документації, не подав жодних доказів, які б свідчили про те, що відповідач звертався до позивача з вимогою передати документацію. Адже за умовами договору відповідач не мав права виконувати роботи без проектно-кошторисної документації. Також відповідач не подав й доказів зупинення або припинення виконання робіт саме через відсутність проектно-кошторисної документації. 
У процесі розгляду справи встановлено, що відповідач після отримання 22.04.2024 авансового внеску у розмірі 500000 грн розпочав роботи.
За таких обставин позиція відповідача є суперечливою, оскільки за відсутності проектно-кошторисної документації відповідач не мав права виконувати роботи.
У позовній заяві позивач просить також стягнути з відповідача 30109,68 грн витрат, пов`язаних з проведенням судової будівельно-технічної експертизи, 37041,52 грн витрат, пов`язаних з оплатою судового збору.
Статтею 123 ГПК України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи.
Загальне правило розподілу судових витрат визначене в частині четвертій статті 129 ГПК України. Проте у частинах п`ятій-сьомій визначено критерії, керуючись якими суд (за клопотанням сторони або з власної ініціативи) може відступити від загального правила при вирішенні питання про розподіл судових витрат.
З огляду на наведене, витрати позивача на проведення судової експертизи є витратами, які пов`язані з розглядом справи.
Відповідно до частини восьмої статті 129 ГПК України розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Доказів, які б свідчили про понесення витрат на проведення судової будівельно-технічної експертизи, позивач суду не подав. А тому правові підстави для стягнення цих витрат з відповідача відсутні.
На підтвердження понесених витрат на оплату судового збору у розмірі 37041,52 грн позивач подав платіжну інструкцію №1040 від 31.12.2025. 
Звертаючись з позовом до суду, позивач сплатив 37041,52 грн, виходячи з розрахунку: 2 469 434,75 грн х 1,5 % = 37 041,52 грн.
У зв`язку із частковим задоволенням позову на підставі ст.129 ГПК України на відповідача слід покласти судові витрати у справі пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст.ст.73, 74, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд
в и р і ш и в:

1. Позов задовольнити частково.
2. Стягнути з Центру соціально-трудової реабілітації інвалідів "Енергія-І" Волинської обласної організації Всеукраїнської організації інвалідів "Союз організацій інвалідів України" (вул.Писаревського,3А, м.Луцьк, Волинська область, 43008, код ЄДРПОУ 30659431) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Моноліт-Луцьк" (вул.Олеся Гончара,3, м.Луцьк, Волинська область, 43021, код ЄДРПОУ 36280000)
- 2 215 409 грн 19 коп. неустойки,
- 33231 грн 14 коп. витрат, пов`язаних з оплатою судового збору.
3. У задоволенні позову про стягнення 254 025 грн 56 коп. неустойки відмовити, у стягненні 30109 грн 68 коп. витрат, пов`язаних з оплатою судової будівельно-технічної експертизи, відмовити. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги це рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржено до Північно-західного апеляційного господарського суду протягом 20 днів з дня складання повного тексту судового рішення.
Повне рішення виготовлено і підписано 04.06.2026 

Суддя І. О. Якушева