05.05.2026 Провадження по справі № 3/940/232/26 Справа № 940/718/26

ПОСТАНОВА
Іменем України

05 травня 2026 року суддя Тетіївського районного суду Київської області Мандзюк С.В., розглянувши матеріали, які надійшли з управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності: 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії КИ № 001086 від 07.03.2026 вбачається, що 07.03.2026 о 12 годині 47 хвилин в ході рейду в м. Тетієві на р. Роська було виявлено громадянина ОСОБА_1 , який проводив лов риби забороненими знаряддями лову: косинка з ліски - 2 шт, вудка з драчем - 1 шт. Своїми діями громадянин ОСОБА_1 порушив п.п. 1, 8 п. 1 р. ІV Правил любительського рибальства, при цьому виловив карась – 11 шт вагою 8 кг, сазан -1 шт вагою 1.1. кг., чим завдав збитків риболовному господарству України на суму 21097 грн, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. 
У судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у вчиненому правопорушенні не визнав та пояснив, що 07.03.2026 дійсно рибалив за допомогою вудки з мармишкою і зловив у такий спосіб 11 карасів та 1 коропа, а коли вже збирався їхати додому, то побачив на березі дві косинки з ліски, які вирішив забрати із собою, щоб утилізувати сітки в іншому місці, тому поклав їх у свій автомобіль. Після цього до нього підійшли правоохоронці, які помилково вирішили, що то його сітки. Рибу відразу випустили, проти чого він не заперечував. Просив провадження у справі закрити. 
Захисник особи, яка притягається до відповідальності адвокат Неживок І.В. підтримав доводи ОСОБА_1 та просив врахувати, що згідно акту повернення водних біоресурсів в природне середовище від 07.03.2026 водні біоресурси були не пошкодженні та відпущені в природне середовище, а тому шкоди як такої завдано не було, тому просив закрити провадження у справі.
Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частина 4 статті 85 КУпАП передбачає відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).
Згідно Правил любительського рибальства, затверджених Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19 вересня 2022 року № 700 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 листопада 2022 р. за № 1412/38748, а саме п. 1 розділу IV забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову: 1) сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів; 2) вогнепальною зброєю; 3) пневматичною зброєю, за виключенням підводної рушниці; 4) гарпунами, острогами, луками, арбалетами та іншими колючими знаряддями лову за виключенням не заборонених цими Правилами гачкових знарядь лову та елементів підводних рушниць; 5) давлячими, капканоподібними знаряддями лову; 6) електроловильними системами (електровудки, електрогони, електрошокери, ультразвукові прилади тощо); 7) гачковими, у тому числі нахлистовими, донними, поплавковими, зимовими вудками, жерлицями (кружками) та спінінгами всіх видів з використанням штучної або природної принади у разі, якщо загальна кількість гачків перевищує сім одиниць на одного рибалку; 8) одинарними з`єднаними між собою, подвійними і потрійними гачками без блешні, природної або штучної принади; 9) підсакою діаметром більше 100 см або «хваткою» («павуком») розмір яких перевищує 1 ? 1 м із кроком вічка сіткового полотна більше 10 мм для добування (вилову) раків, живця та принад; 10) механічними пристроями (засобами) для протягування сіток та інших сіткових знарядь добування (вилову) під кригою;
11) механічними, напівмеханічними засобами та знаряддями лову, у тому числі всіма видами драг та неводів; 12) підсакою (сачком) діаметром більше 70 см або будь-якої іншої форми, із загальною довжиною сторін більше 220 см, із кроком вічка менше 8 мм для добування (вилову) мідій, рапанів та креветок, та кроком вічка менше 3 мм для добування (вилову) гамаруса та мотиля; 13) раколовками конструкції «хапка» з діаметром більше 70 см, кроком вічка більше 22 мм у кількості більше однієї одиниці на одного рибалку; 14) іншими забороненими законодавством знаряддями лову.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та його захисника Неживка І.В., дослідивши докази, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 4 ст. 85 КУпАП, оскільки його вина підтверджується належними та допустимими доказами, а саме: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії КИ № 001086 від 07.03.2026; планом-схемою місця скоєння адміністративного правопорушення, актом повернення водних біоресурсів в природне середовище від 07.03.2026.
При цьому, суд бере до уваги, що вилучені у ОСОБА_1 косинки з ліски (2 шт.) та вудка з драчем (1 шт.) згідно п.п. 1, 8 п. 1 Розділу ІV Правил любительського рибальства є забороненими засобами лову і ним та його захисником не оспорюється факт вилучення вказаних заборонених засобів лову у ОСОБА_1 , як і добутих водних біоресурсів. 
Водночас, суд критично оцінює доводи ОСОБА_1 про те, що він знайшов сітки (косинки з ліски в кількості 2 шт.) на березі річки під час лову риби і поклав їх до автомобіля для подальшого самостійного знищення, оскільки згідно даних протоколу ОСОБА_1 відмовився від надання будь-яких пояснень під час його складання, що суперечить, з точки зору стороннього спостерігача, звичайній поведінці людини, яка дійсно виявила би вказані засоби лову на березі, оскільки в такому разі особа, вочевидь, не лише не забрала б їх собі, а навпаки вжила усіх заходів для фіксації факту знаходження таких засобів на березі, повідомлення правоохоронних органів про такий факт та сприяла би всебічному та повному з`ясуванню усіх обставин події. 
Також суд критично оцінює доводи захисника про те, що ОСОБА_1 зловив 11 карасів та 1 коропа за допомогою однієї вудки з мармишкою, оскільки вилучена у ОСОБА_1 вудка була обладнана не мармишкою, а, як зазначено у протоколі, забороненим засобом лову - драчем, що зазвичай складається з важкого грузила та кількох великих гострих гачків (двійників чи трійників) і принцип його використання базується на багрінні, коли снасть різко проводять крізь зграю риби, травмуючи її за будь-яку частину тіла.
Суд вважає вкрай нелогічною версію про те, що після риболовлі, зі слів ОСОБА_1 , на високоефективну снасть – мармишку, а саме вилову за 2 години з одного місця 11 карасів та 1 коропа, він без будь-яких на те причин переоснастив вудку на заборонений засіб лову – багор, який і був у нього вилучений. 
Зрештою, суд не вбачає підстав для звільнення ОСОБА_1 від відшкодування матеріальної шкоди, оскільки сам факт того, що риба була відпущена згідно акту повернення водних біоресурсів в природне середовище від 07.03.2026 не спростовує факту завдання їй шкоди, а відсутність видимих пошкоджень на рибі, коли її відпускали, аж ніяк не гарантує, що риба не отримала пошкоджень загалом. 
За таких обставин, з огляду на одночасне виявлення та вилучення у ОСОБА_1 як рибних ресурсів в значній кількості, так і заборонених засобів лову, суд вважає, що його винуватість у грубому порушенні правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову), тобто у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП є доведеною. 
Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Обираючи ОСОБА_1 вид адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, обставини його вчинення, особу порушника, з урахуванням чого застосовує адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 гривень, з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, однак без конфіскації незаконно добутих ресурсів, позаяк рибу випустили, і яке за своїм видом і розміром буде справедливим, відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника та ступеню його вини, а також необхідним і достатнім для його виховання та запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так й іншими особами. 
Водночас, відповідно до ч. 1 ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Виходячи із такси, встановленої постановою Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів, а також незаконного знищення чи погіршення середовища існування водних біоресурсів», управлінням Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у м. Києві та Київській області здійснений та долучений до матеріалів справи розрахунок матеріальної шкоди, згідно з яким, загальна сума заподіяної ОСОБА_1 матеріальної шкоди становить 21097,00 грн (такса 1581 грн х 11 екземплярів карася і 3706 грн х 1 сазан), яку необхідно стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави.
Разом з тим, відповідно до ст. 40-1 КУпАП, Закону України «Про судовий збір», з ОСОБА_1 необхідно стягнути судовий збір в розмірі 665 грн 60 коп.
Керуючись статтями 40, 40-1, 85 ч. 4, 283, 284 КУпАП, Закону України «Про судовий збір», суд 
постановив:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, притягнути до адміністративної відповідальності та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень 00 копійок з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, а саме косинки з ліски - 2 шт, вудки з драчем – 1 шт. та без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять)гривень 60 копійок на рахунок UA908999980313111256000026001, отримувач коштів: ГУК у м. Києві / м. Київ / 22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 22030106.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , матеріальну шкоду на користь держави в сумі 21097 (двадцять одна тисяча дев`яносто сім) гривень 00 копійок за наступними реквізитами: рахунок UA188999980313191205000026001; отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м. Київ/22030200; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП).
У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.
Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів. 

Суддя     С.В.МАНДЗЮК