Справа № 211/4138/26
Провадження № 2/211/4170/26

Р і ш е н н я
і м е н е м У к р а ї н и

28 травня 2026 року Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді – Ткаченко С.В.,
за участю секретаря судового засідання – Бодрухіній Є.А.,
у відсутність учасників процесу,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до Дружківської міської територіальної громади в особі Дружківської міської військової адміністрації Донецької області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом та просить суд встановити йому додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 тривалістю 6 місяців, посилаючись на поважність пропуску встановленого законом строку. В обґрунтування позову зазначено, що після смерті батька відкрилась спадщина у виді домоволодіння та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 . За життя батько склав заповіт, посвідчений нотаріусом 28 травня 2025 року, яким заповідав належне йому майно позивачу. Звернувшись до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва, він, позивач у справі, отримав письмову відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Пропуск строку відбувся з поважних причин, оскільки спочатку він не був обізнаний про наявність заповіту і нотаріус його не повідомляв про цей факт, а потім вважав, що автоматично прийняв спадщину і не потребує додаткових дій для цього. При цьому на території Донецької області нотаріальні контори практично не працювали у зв`язку із активними бойовими діями в тому числі на території місця його проживання, що унеможливило як вчасне звернення до нотаріуса з відповідною заявою, так і отримання консультацій з цього приводу. Тому з метою захисту спадкових прав, просить задовольнити заявлені вимоги.
Ухвалою суду від 27 квітня 2026 року прийнято до розгляду позовну заяву, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 22 травня 2026 року закрито підготовче провадження.
У судове засідання учасники справи не з`явилися.
Згідно поданої до суду заяви, позивач ОСОБА_1 просить розгляд справи проводити за його відсутності. 
Представник відповідача Дружківської міської військової адміністрації до суду не з`явився, заяв , відзиву до суду не надійшло.
Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків.
Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Як встановлено судом та підтверджується письмовими доказами, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , якому за життя на підставі свідоцтва про право на спадщину від 15 лютого 1983 року та Державного акту на право приватної власності на землю від 23 квітня 1996 року, належало домоволодіння та земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 .
За життя ОСОБА_2 склав заповіт, посвідчений 28 травня 2025 року приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Гнатенком В.Л., яким заповідав належне йому майно ОСОБА_1 .
Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України).Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Позивач ОСОБА_1 як спадкоємець за заповітом, звернувся 27 березня 2026 року до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, однак отримав письмове повідомлення Приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Разумової Т.П. про необхідність звернення до суду в порядку ст. 1272 ЦК України для подання позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась, що підтверджується письмовими доказами та повідомленням приватного нотаріуса на виконання ухвали суду.
Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі № 234/859/16-ц).
Указана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
У постанові від 27 квітня 2023 року у справі № 750/13008/21 (провадження № 61-11195св22) Верховний Суд зазначив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна передусім стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом згаданого шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Верховний Суд у постанові від 22 грудня 2021 року у справі № 703/4978/19 (провадження № 61-13783св21) погодився із судом першої інстанції про те, що оскільки позивач не знав про заповіт, а нотаріус про заповіт не повідомив, то суд першої інстанції правильно вказав на те, що нотаріус на порушення Закону України «Про нотаріат», пункту 2.2 глави 9, пунктів 2.2 і 3.2 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595 не вчинив дій для розшуку спадкоємця, зокрема й засобами публічного оголошення або повідомлення у пресі, якщо йому не було відомо місце проживання місце проживання або місце роботи спадкоємця. Суд першої інстанції, дослідивши надані позивачем докази та врахувавши пояснення сторін по суті справи, виходячи із встановлених обставин, дійшов правильного висновку про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання позивачем заяви про прийняття спадщини у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку, зокрема те, що він не проживав спільно зі спадкодавцем, не мав спільного побуту, не знав про заповіт на своє ім`я і дізнався про нього лише у серпні 2019 року, вже після спливу передбаченого законом строку для прийняття спадщини, нотаріус про заповіт позивача не повідомив, що свідчить про поважність причини пропуску такого строку.
Крім того, суд також ураховує постанову Верховного Суду від 16 серпня 2023 року у справі №758/13293/18, де суд касаційної інстанції виснував, що незначний проміжок пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є достатніми правовими підставами для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).
Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
У зв`язку з викладеним, оскільки позивач пропустив встановлений законом строк подачі заяви з поважних причин, що підтверджується письмовими доказами на підтвердження факту проживання позивача на час відкриття спадщини на території, де ведуться бойові дії, а також відсутність у нього відомостей про наявність заповіту на його ім`я та факту повідомлення його про це нотаріусом у передбачений законом спосіб, беручи до уваги незначний термін пропуску строку звернення позивача до нотаріуса із відповідно заявою, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову, надавши ОСОБА_1 додатковий строк для подання відповідної заяви тривалістю три місяці, що є достатнім для вчинення відповідної дії.
Згідно частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачем вимога про відшкодування судових витрат не заявлялася, вони покладаються на позивача.
Керуючись ст. ст. 1261, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 13, 81, 141, 263, 265 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Задовольнити позов ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини – частково.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 ), додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 – три місяці з моменту набрання рішенням законної сили. 
Судові витрати покладено на позивача.
На рішення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя:	    	С. В. Ткаченко