ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2026 року 	Луцьк	Справа № 140/6071/26 	

Волинський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Лозовського О.А.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом заступника керівника Луцької окружної прокуратури до Ківерцівської міської ради про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії, 

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Луцької окружної прокуратури (далі – позивач) звернувся із позовом до Ківерцівської міської ради Луцького району Волинської області (далі – міська рада, відповідач) щодо не проведення відповідно до вимог чинного законодавства нормативної грошової оцінки земель населених пунктів сіл Яромель, Хопнів, Острів, Тростянець на території Ківерцівської територіальної громади Луцького району; зобов`язання Ківерцівську міську раду Луцького району Волинської області відповідно до вимог чинного законодавства України вчинити дії щодо проведення та затвердження нормативної грошової оцінки земель населених пунктів сіл Яромель, Хопнів, Острів, Тростянець на території Ківерцівської територіальної громади Луцького району.
В обґрунтування позову вказав, що Ківерцівською міською радою Луцького району Волинської області тривалий час не вжито належних заходів щодо надання дозволу на розроблення та затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель населеного пункту - сіл Яромель, Хопнів, Острів, Тростянець, що входить до складу Ківерцівської територіальної громади, її розроблення та затвердження, що свідчить про протиправну бездіяльність відповідача стосовно проведення нормативної грошової оцінки земель низки населених пунктів, наслідком якої є порушення інтересів держави у сфері земельних відносин та ненадходження коштів до місцевого бюджету у вигляді, зокрема, плати за землю (земельного податку та орендної плати).
Обов`язок проводити нормативну грошову оцінку земель раз на 5-7 років є імперативною вимогою закону, а не вільним вибором ради. Позивач просить зобов`язати раду виконати безумовний обов`язок, встановлений законом. Стаття 18 Закону «Про оцінку земель» не дає раді права «вибирати» — оновлювати нормативну грошову оцінку чи ні. Це імперативна норма, невиконання якої є протиправною бездіяльністю. Невиконання цієї вимоги прямо шкодить інтересам держави.
Відтак, просить задовольнити позовні вимогу у повному обсязі.
Ухвалою судді від 19.05.2026 в справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними матеріалами.
Відповідач, отримавши ухвалу про відкриття провадження, відзив на позов не подав.
Відповідно до частини шостої статті 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Інші заяви по суті справи не надходили.
Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.
Луцька окружна прокуратура 20.03.2026 звернулася до ГУ Держгеокадастру у Волинській області з запитом №53-1768ВИХ-26 про надання інформації щодо переліку населених пунктів Луцького району, які потребують оновлення (актуалізації) нормативної грошової оцінки із зазначенням дати проведення останньої НГО земель; чи зверталось ГУ Держгеокадастру у Волинській області до територіальних громад Луцького району з питань необхідності проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів (її актуалізації), роз`ясненнями строків застосування НГО тощо, одночасно надавши копії підтверджуючих документів (скерованих листів, інформувань, отриманих від територіальних громад відповідей тощо) (а. с. 11-12). 
Головне управління Держгеокадастру у Волинській області листом від 02.04.2026 №10-3-0.10-1573/2-26 надало перелік населених пунктів Луцького району Волинської області, у яких необхідно оновинити НГО земель, та скан-копії листів і відповідей на них, отриманих від органів місцевого самоврядування, з питань оновлення НГО земель населених пунктів (а. с. 13-18).
Відповідно до вказаної інформації на території Ківерцівської міської ради Луцького району потребують оновлення нормативно грошові оцінки земель більшості населених пунктів, зокрема сіл Яромель, Хопнів, Острів, Тростянець, останню нормативно грошову оцінку яких проведено ще у 2011, 2018 роках та затверджено рішеннями Тростянецької сільської ради від 05.01.2011 №3/8, №3/4, №3/7 та від 13.03.2018 №17/7 відповідно.
Як слідує з матеріалів справи, Головним управлінням Держгеокадастру у Волинській області неодноразово скеровувались листи до органів місцевого самоврядування, в тому числі й до Ківерцівської міської ради (листи від 04.12.2025 №18-3-0-10-302/2-25, від 30.01.2026 №18-3-0.10-461/2-26) проведення нормаивної грошової оцінки земель (а. с. 16 зворот - 17). 
Ківерцівською міською радою листом від 02.01.2026 №01/06-03/2-26 повідомлено ГУ Держгеокадастру у Волинській області про затвердження рішенням від 19.12.2025 №54/23 Програми використання та охорони земель на території Ківерцівської територіальної громади на 2026 рік. Водночас зазначено про те, що вказаною програмою кошти на фінансування робіт з проведення нормативної грошової оцінки земель не передбачено. 
На запит Луцької окружної прокуратури Ківерцівською міською радою листом від 15.04.2026 №839/06-03/2-26 надано копії рішень про затвердження нормативної грошової оцінки земель населених пунктів територіальної громади, які є чинними на даний час, зокрема й рішення Тростянецької сільської ради від 05.01.2011 №3/8 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки» (земель села Яромель), від 05.01.2011 № 3/4 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки» (земель села Хопнів), від 05.01.2011 № 3/7 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки» (земель села Острів), від 13.03.2018 №17/7 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель с. Тростянець».
Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Тростянецька сільська рада припинена внаслідок реорганізації шляхом приєднання до Ківерцівської міської ради. 
Так, рішенням Ківерцівської міської ради від 07.12.2020 №1/30 «Про початок реорганізації Тростянецької сільської ради та Журавичівської сільської ради шляхом приєднання до Ківерцівської міської ради» встановлено, що з дня набуття повноважень Ківерцівською міською радою, остання є правонаступником усього майна, прав та обов`язків Тростянецької сільської ради. 
Розпорядженням Кабінету Міністрів України №708-р від 12.06.2020 визначено адміністративні центри та затверджено території територіальних громад Волинської області, де зазначено, що до Ківерцівської міської територіальної громади входять Ківерцівська, Журавичівська, Завітненська, Озерська, Омельненська, Сокиричівська, Суська, Тростянецька територіальні громади, відповідно правонаступником прав та обов`язків зазначених сільських рад після їх припинення є Ківерцівська міська рада, в тому числі щодо проведення нормативної грошової оцінки населених пунктів, що увійшли до складу новоутвореної громади. 
Згідно інформації Ківерцівської міської ради від 15.04.2026 №839/06-03/2-26 щодо оновлення нормативної грошової оцінки населених пунктів повідомлено окружну прокуратуру, що при наявності коштів буде враховано потребу у грошовій оцінці
Ківерцівською міською радою листом від 02.01.2026 №01/06-03/2-26 повідомлено ГУ Держгеокадастру у Волинській області про затвердження рішенням від 19.12.2025 №54/23 Програми використання та охорони земель на території Ківерцівської територіальної громади на 2026 рік, водночас зазначено про те, що вказаною програмою кошти на фінансування робіт з проведення нормативної грошової оцінки земель не передбачено. 
У зв`язку з тим, що по даний час нормативно грошова оцінка земель, що була виготовлена та затверджена у 2011 та 2018 роках втратила свою актуальність, оскільки має проводитися не рідше, ніж один раз на 5-7 років Луцька окружна прокуратура звернулася до суду із цим позовом.
Змістом спірних правовідносин є не проведення відповідно до вимог чинного законодавства нормативної грошової оцінки земель населених пунктів - сіл Яромель, Хопнів, Острів, Тростянець на території Ківерцівської територіальної громади Луцького району.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, судом враховано наступні обставини справи та норми чинного законодавства.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Статтею 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до частини 3 статті 53 КАС України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Спеціальним законом, яким визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді є Закон України "Про прокуратуру" від 14.12.2014 №1697-VII (далі - Закон №1697-VII).
Відповідно до частини 1 статті 24 Закону №1697-VII право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, їх першим заступникам та заступникам, прокурорам Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
Відповідно до частин 3, 4 статті 23 Закону №1697-VII прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.
Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття інтерес держави.
У Рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття інтереси держави, висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.
Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99).
Ці міркування Конституційний Суд України зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак, висловлене Судом розуміння поняття інтереси держави має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у статті 23 Закону України "Про прокуратуру".
Таким чином, суд вважає, що інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.
Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 19.09.2019 у справі №815/724/15, від 17.10.2019 у справі № 569/4123/16-а.
Так, згідно з частиною 3 статті 23 Закону №1697-VII прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:
1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
2) у разі відсутності такого органу.
Системне тлумачення вказаних приписів дозволяє зробити висновок, що стаття 53 КАС України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.
У позовній заяві позивач зазначає про те, що має місце порушення інтересів держави, оскільки відповідачем не вживаються передбачені законом заходи для оновлення нормативної грошової оцінки земель сіл Яромель, Хопнів, Острів, Тростянець, що входять до складу Ківерцівської територіальної громади, у зв`язку з чим, місцевий бюджет втрачає кошти (зокрема у вигляді земельного податку та орендної плати за землю), які надходили б у більшому розмірі у разі актуалізації (оновлення) нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, та могли бути використані на задоволення потреб громади. 
Таким чином, бездіяльність відповідача, яка виразилась у невжитті заходів до актуалізації нормативної грошової оцінки земель населеного пункту сіл Яромель, Хопнів, Острів, Тростянець, призводить до надходження до місцевого бюджету плати за землю (земельного податку, орендної плати) у меншому розмірі, ніж міг би бути у випадку проведення повторної нормативної грошової оцінки.
Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні», частиною другою статті 2 якого визначено, що місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
Частиною першою статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР) встановлено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
Згідно з частиною 3 статті 16 Закону №280/97-ВР матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 29 Закону №280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: власні (самоврядні) повноваження: управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад.
Згідно з частинами 1, 5 статті 60 Закону №280/97-ВР територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.
Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правоможності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.
Частиною першою статті 62 Закону №280/97-ВР визначено, що держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Вона гарантує органам місцевого самоврядування доходну базу, достатню для забезпечення населення послугами на рівні мінімальних соціальних потреб. У випадках, коли доходи від закріплених за місцевими бюджетами загальнодержавних податків та зборів перевищують мінімальний розмір місцевого бюджету, держава вилучає із місцевого бюджету до державного бюджету частину надлишку в порядку, встановленому Бюджетним кодексом України.
Згідно з частиною першою статті 63 Закону №280/97-ВР доходи місцевих бюджетів формуються за рахунок власних, визначених законом, джерел та закріплених у встановленому законом порядку загальнодержавних податків, зборів та інших обов`язкових платежів.
Пунктом 271.1 статті 271 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що базою оподаткування плати за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого розділом XII ПК України, а у разі якщо нормативну грошову оцінку не проведено - площа земельних ділянок.
Положеннями пункту 289.1 статті 289 ПК України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.
Отже, нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а її своєчасне оновлення позитивно впливає на дохідну частину місцевого бюджету.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що прокурором у позовній заяві обґрунтовано наявність інтересів держави на захист яких подано відповідну позовну заяву.
Правові засади проведення оцінки земель визначені Законом України Про оцінку земель від 11.12.2003 №1378-IV (далі - Закон №1378).
Відповідно до статті 1 Закону №1378 дата оцінки земельної ділянки дата (число, місяць та рік), на яку проводиться оцінка земельної ділянки та визначається її вартість. Для нормативної грошової оцінки земельної ділянки дата, вказана в технічній документації; нормативна грошова оцінка земельних ділянок капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.
Статтею 3 Закону №1378 визначено, що об`єктами оцінки земель є: територія адміністративно-територіальних одиниць або їх частин, території оціночних районів та зон, земельні ділянки чи їх частини або сукупність земельних ділянок і прав на них, у тому числі на земельні частки (паї), у межах території України.
Згідно з частиною 5 статті 5 Закону №1378 нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (у разі передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки), втрат лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Статтею 13 Закону №1378 унормовано випадки за яких є обов`язковим проведення грошової оцінки земельних ділянок.
Так, частиною 1 статті 13 Закону №1378 визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, плати за суборенду (при передачі в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, що утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки); визначення розміру державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом; визначення втрат лісогосподарського виробництва; розробки показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель; відчуження земельних ділянок державної, комунальної власності, якщо відповідно до закону ціна продажу таких земельних ділянок визначається з використанням нормативної грошової оцінки земельних ділянок; проведення інвентаризації масиву земель сільськогосподарського призначення (у разі якщо попередня нормативна грошова оцінка земельних ділянок у цьому масиві не проводилася протягом 5 років до дня прийняття уповноваженим органом рішення про проведення такої інвентаризації).
Відповідно до частин 1-3 статті 15 Закону №1378 підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом.
Підставами для проведення експертної грошової оцінки земельної ділянки є договір, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом, а також рішення суду.
Згідно з частинами 1-3 статті 18 Закону №1378 нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення не рідше ніж один раз на 7-10 років.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".
З аналізу зазначених норм, суд дійшов висновку, що законодавцем унормовано періодичність проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок. При цьому не дотримання такої періодичності свідчить про бездіяльність щодо проведення нормативної грошової оцінки земель.
Згідно з приписами статті 22 Закону України «Про землеустрій» землеустрій здійснюється на підставі, зокрема, рішень органів виконавчої влади або місцевого самоврядування щодо проведення робіт з землеустрою. Земельно-оціночні роботи при здійсненні землеустрою виконуються з метою визначення якісних характеристик, економічної цінності та вартості земель у порядку, встановленому законом. 
Оцінка земель проводиться для порівняльного аналізу і прогнозу ефективності використання землі як природного ресурсу та основного засобу виробництва, а також при здійсненні цивільно-правових угод, для визначення розміру земельного податку, втрат лісогосподарського виробництва, справляння державного мита та в інших випадках, визначених законом (стаття 38 Закону України «Про землеустрій»).
Відтак, з огляду на встановлені обставини, нормативна грошова оцінка зазначених у позові населених пунктів втратила свою актуальність та мала бути оновлена. 
При цьому, нормативно грошова оцінка населених пунктів сіл Яромель, Хопнів, Острів, що проведена у 2011 році, вже мала бути оновлена двічі, так як з часу її затвердження минуло вже понад 15 років. 
Таким чином, непроведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів – сіл Яромель, Хопнів, Острів, Тростянець Ківерцівської територіальної громади у строки, встановлені статтею 18 Закону України «Про оцінку земель», призводить до неналежного визначення розміру плати за землю та неповного надходження коштів з плати за землю до місцевого бюджету, що в свою чергу, порушує інтереси територіальної громади та держави в цілому. 
Ківерцівською міською радою Луцького району упродовж тривалого часу не здійснено належних та достатніх дій і заходів з оновлення нормативної грошової оцінки земель вищезазначених населених пунктів, чим допущено протиправну бездіяльність. 
Із вжитих органом місцевого самоврядування заходів – лише затвердження рішенням від 19.12.2025 №54/23 "Програми використання та охорони земель на території Ківерцівської територіальної громади на 2026 рік". 
Поряд з цим, як вбачається з інформації самої Ківерцівської міської ради, наданої до ГУ Держгеокадастру у Волинській області листом 02.01.2026 №01/06-03/2-26, вказаною програмою кошти на фінансування робіт з проведення нормативної грошової оцінки земель не передбачено. 
Як зазначає позивач, аналогічна програма була затверджена і на період 2025 року рішенням Ківерцівської міської ради від 19.12.2024 «Про затвердження Програми використання та охорони земель на території Ківерцівської територіальної громади на 2025 рік», що розміщене у вільному доступі на офіційному вебсайті органу місцевого самоврядування), яка фактично залишилась нереалізованою. 
Обидві програми передбачали проведення робіт з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів та визначають однаковий обсяг фінансування (лише 50 тис. гривень, які передбачено не для цілей оновлення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів). 
Зазначене дає підстави для висновку про формальний підхід Ківерцівської міської ради до вирішення спірного питання, адже саме лише визначення необхідності проведення НГО населених пунктів вищевказаними програмами без реального фінансування є безрезультатним. Програма на 2025 рік залишилась нереалізованою. Програма на 2026 рік не має необхідного фінансування. 
З інформації, наданої Ківерцівською міською радою до окружної прокуратури вбачається, що при наявності коштів буде враховано потребу у грошовій оцінці (лист від 15.04.2026 №839/06-03/2-26).
Таким чином, відповідно до матеріалів справи, відповідач не дотримався законодавчо встановленої періодичності проведення нормативної грошової оцінки земель сіл Яромель, Хопнів, Острів, Тростянець Ківерцівської територіальної громади.
Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Згідно з частиною 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи зазначені обставини, а також викладені норми, суд дійшов висновку, що позовні вимоги у даному випадку є підставними та обгрунтованими, відтак підлягають до задоволення.
Згідно з частиною 2 статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
У цій справі прокурор є суб`єктом владних повноважень та виконує функції з представництва інтересів держави у суді відповідно до частини 3 статті 23 Закону України» Про прокуратуру» та частини 3 статті 53 КАС України, а тому враховуючи, що витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз не понесено, суд дійшов висновку, що відсутні витрати, які б підлягали стягненню з відповідача в порядку розподілу судових витрат.
Керуючись статтями 72-79, 90, 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов заступника керівника Луцької окружної прокуратури (43025, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Винниченка, 13, код ЄДРПОУ/Умовний код 02909915) до Ківерцівської міської ради (45200, Волинська область, Луцький район, місто Ківерці, вулиця Шевченка, 14, код ЄДРПОУ 26516861) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, задовольнити.
Визнати протиправною бездіяльність Ківерцівської міської ради щодо не проведення відповідно до вимог чинного законодавства нормативної грошової оцінки земель населених пунктів сіл Яромель, Хопнів, Острів, Тростянець на території Ківерцівської територіальної громади Луцького району.
Зобов`язати Ківерцівську міську раду Луцького району Волинської області відповідно до вимог чинного законодавства України вчинити дії щодо проведення та затвердження нормативної грошової оцінки земель населених пунктів сіл Яромель, Хопнів, Острів, Тростянець на території Ківерцівської територіальної громади Луцького району.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.А. Лозовський