ЄУН 932/6145/26
Провадження №2-а/932/99/26
РІШЕННЯ
Іменем України
30.06.2026 Шевченківський районний суд міста Дніпра в складі головуючого судді Салькової В.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, 
ВСТАНОВИВ:
І. Стислий виклад позиції та вимоги позивача, позиція відповідача 
Позивач ОСОБА_1 через свого представника Шахова Д.А. за допомогою системи Електронний суд звернувся до суду з цим позовом, в обґрунтування якого вказав, що постановою №7А/27042026 у справі про адміністративне правопорушення від 27.04.2026 начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_2 його визнано винуватим за ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 грн. 
Вважає постанов протиправною та такою, що підлягає скасуванню.
По-перше, він ніколи не був замовником проведення будівельних робіт, які стали підставою для внесення відповідачем припису про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.10.2025, за невиконання якого прийнято оскаржувану постанову. 
По-друге, він не є особою, яка вчинила адміністративне правопорушення, оскільки на дату внесення припису 14.10.2025 не був власником об`єкта нерухомості, тому не мав законних підстав для його виконання. 
Також він не був належним чином повідомлений про дату та час як проведення позапланової перевірки, так само й розгляду справи, відповідно, не був присутнім під час розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності, що позбавило його права на захист та реалізацію інших гарантованих законом прав. 
Він ніколи не був замовником будівництва на об`єкті за адресою: м. Дніпро, вул. Михайла Грушевського, 49. 29.09.2022 ця будівля зазнала пошкоджень внаслідок ракетного удару, його визнано потерпілим у кримінальному провадженні №22022040000000254 від 30.09.2022 року. 
Після ракетного удару об`єкт нерухомості перебував у пошкодженому та аварійному стані. Роботи, які здійснювалися на будівлі, мали відновлювальний характер та були спрямовані на ліквідацію наслідків, відновлення цілісності конструкцій будівлі та забезпечення безпеки людей. На той час фактичним користувачем об`єкта на підставі договору суборенди нежитлового приміщення було ТОВ «МЕТАЛ-ФОНД», тому відновлювальні будівельні роботи на об`єкті нерухомості здійснювалися саме на замовлення вказаної юридичної особи. 
Крім того, 14.08.2025 його право власності на зазначений об`єкт було припинено, право власності зареєстроване за БО «Благодійний фонд «Допомагаємо Разом».
Незважаючи на наведені обставини, відповідачем на підставі наказу від 25.09.2025 №13-п проведено позапланову перевірку у період з 01.10.2025 по 14.10.2025, за результатами якої внесений припис про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.10.2025 року, який оскаржений ним до суду (справа №160/32131/25, перебуває на розгляді у Третьому апеляційному адміністративному суді). 
У вказаному приписі від 14.10.2025 відповідач безпідставно кваліфікував відновлювальні роботи, спричинені необхідністю ліквідації наслідків ракетного удару, як «самочинну реконструкцію» та «будівельні роботи без дозвільних документів». Фактично відповідач проігнорував обставини збройної агресії, наслідком яких стало пошкодження об`єкта, не встановив характер робіт, не з`ясував їх мету, не дослідив, чи були вони спрямовані на усунення аварійності та забезпечення безпеки, не встановив суб`єкта їх виконання, не встановив часу їх виконання. Таким чином, відповідач фактично притягнув його до адміністративної відповідальності, хоча він не є суб`єктом правопорушення, за дії іншої особи, які були зумовлені необхідністю ліквідації наслідків ракетного удару та забезпечення безпеки, без належного встановлення складу та суб`єкта правопорушення. 
Фактичне проведення перевірки без його участі, складання акту перевірки від 20.04.2026, протоколу про адміністративне правопорушення від 20.04.2026, припису про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.04.2026 без надання йому можливості реалізувати процесуальні права свідчить про істотне порушення обов`язкової процедури проведення перевірки. За таких умов, результати перевірки не можуть вважатися отриманими у законний спосіб, а складений за її результатами протокол не може використовуватись як належний доказ вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП. 
Просив суд визнати протиправною та скасувати оскаржувану постанову, стягнути з відповідача на його користь понесені судові витрати. 
Відповідачем відзиву на позов у встановлений судом строк не надано, 24.06.2026 подане клопотання про зупинення розгляду справи. 
Ухвала суду про відкриття провадження у справі отримана відповідачем 18.06.2026 в зареєстрованому електронному кабінеті в системі Електронний суд, що підтверджено відповідною довідкою суду про доставку електронного документу. 
ІІ. Процесуальні дії у справі
Позовна заява надійшла до суду 12.05.2026 та була автоматично розподілена між суддями 18.05.2026. 
Ухвалою від 20.05.2026 позовна заява залишена без руху для усунення встановлених судом недоліків, ухвала отримана представником позивача 21.05.2026 в зареєстрованому електронному кабінеті в системі Електронний суд, що підтверджено відповідною довідкою суду про доставку електронного документу, недоліки усунуті позивачем 31.05.2026 з дотриманням встановленого судом 10-денного строку. 
16.06.2026 ухвалою суду позивачеві поновлено строк звернення до суду з цим позовом, відкрите провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено відповідачеві строк для подання суду відзиву на позов – до 26.06.2026. 
30.06.2026 ухвалою суду відповідачеві відмовлено у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі. 
ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин
Постановою начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради Ратич Н.М. №7А/27042025 від 27.04.2026 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-42 КУпАП та на нього накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 грн. 
За змістом цієї постанови ОСОБА_1 , який є замовником будівництва на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , не виконав вимоги припису про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 14.10.2025, оскільки станом на 20.04.2026 прибудова В?-1 не приведена в попередній стан шляхом демонтажу самовільної надбудови другого та третього поверхів, чим порушив пп.а п.3 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.4 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553. Як зазначено в постанові, при її прийнятті розглядався протокол про адміністративне правопорушення від 20.04.2026, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.04.2026. Зазначене, що рішення прийняте на підставі поданих документів та матеріалів із заслуховуванням осіб, що брали участь у розгляді справи: начальника управління Ратич Н.М., начальника юридичного відділу управління Бісєрова А.С., начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Вергунова Ю.В. та головного спеціаліста-інспектора управління Митнікової А.О. 
Прийняттю цієї постанови передувало складання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.04.2026, в якому не заповнений розділ вимог, та складання протоколу про адміністративне правопорушення від 20.04.2026 щодо ОСОБА_1 , відомості якого ідентичні змісту оскаржуваної постанови в частині інкримінованого позивачеві правопорушення. 
В протоколі відсутній підпис особи, щодо якої він складений, про його отримання, та наявна позначка «будучі належним чином проінформованим про проведення перевірки в зазначений час за вказаною адресою для участі в перевірці не з`явився». 
З витягу з ЄРДР №22022040000000 від 30.09.2022 вбачається, що 29.09.2022 близько 22-32 підрозділами ЗС РФ здійснено ракетні удари по цивільній інфраструктурі м. Дніпра в районі буд.11 по вул. Караваєва та буд. АДРЕСА_2 , внаслідок чого загинули та отримали поранення цивільні особи, знищені й пошкоджені житлові та нежитлові приміщення і транспортні засоби. 
Постановою слідчого від 02.12.2022 у даному кримінальному провадженні ОСОБА_1 залучено як потерпілого, оскільки ракетним ударом 29.09.2022 пошкодження завдано і будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , якої йому належить на праві власності. 
22.08.2023 договором суборенди нежитлового приміщення (будівлі) орендар ФОП ОСОБА_3 , яка орендує приміщення у власника ОСОБА_4 , здала приміщення за адресою: АДРЕСА_3 , у суборенду ТОВ «МЕТАЛ-ФОНД», передача майна підтверджена актом від 22.08.2023. 
25.06.2025 щодо користувача нежитлового приміщення (гаражу) за адресою: АДРЕСА_1 , яким є ТОВ «МЕТАЛ-ФОНД» складено акт про вчинення порушення законодавства про охорону культурної спадщини №11/6-11 за відсутність документів на проведення будівельних робіт та постановою №7/6-113 від 03.07.2025 з товариства стягнуто штраф в сумі 170000,00 грн. 
14.08.2025 згідно з нотаріально посвідченим договором пожертви ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , від імені якого діяв ОСОБА_5 на підставі довіреності, пожертвували, а Благодійна організація «Благодійний Фонд «ДОПОМАГАЄМО РАЗОМ» прийняла у власність нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_1 . Договір посвідчено приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Виноградовою В.Ю. за реєстровим №189. Того ж дня відповідні відомості про нового власника майна – БО «БФ «ДОПОМАГАЄМО РАЗОМ» внесені до Державного реєстру речових прав.
ІV. Оцінка суду
Стаття 9 КАС України в якості принципів адміністративного судочинства вказує, зокрема, диспозитивність та змагальність сторін, відповідно до яких розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ст.7 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
За нормою п.1 ст.247 КпАП України обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.
Відповідно до ст.280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. 
Відповідно до ст.251 КпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Отже, висновки про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення мають бути зроблені на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів.
У даній справі предметом доказування є правомірність прийняття відповідачем оскаржуваної постанови від 27.04.2026 за наведених позивачем обставин. 
Відповідно до ч.1 ст.188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю – тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування – юридичних осіб та фізичних осіб – підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.
Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.
Згідно з ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль – це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Пункт 3 ч.3 ст.41 цього Закону визначає, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом. 
Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. 
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі – Порядок №553).
У пункті 5 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
За приписами пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставою для проведення позапланової перевірки, серед іншого, є перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (п.9 Порядку №553).
Відповідно до п.п.1 п.11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
Згідно з п.12 Порядку №553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
У пункті 13 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, серед іншого, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Абзац 4 п.14 Порядку №553 встановлює, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний надавати пояснення, документи, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у строк, встановлений органом державного архітектурно-будівельного контролю, але не пізніше трьох робочих днів з дня отримання вимоги документів/відомостей посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Відтак, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет виконання вимог приписів та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.
Законодавство не передбачає чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки (на відміну від планової, що врегульовано п.12 Порядку №553) як обов`язкової передумови її проведення, однак для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.
Таким чином, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані повідомити суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки для того, щоб надати суб`єкту містобудування право взяти участь у здійсненні позапланового заходу контролю та надати документи з питань, що виникають під час його здійснення.
Відомостей про повідомлення ОСОБА_1 відповідачем про дату та час проведення позапланової перевірки матеріали справи не містять. 
Суд також звертає увагу, що матеріали справи не містять підтверджень про те, що позивач був ознайомлений або отримав копію припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.04.2026, за невиконання умов якого відповідач прийняв оскаржувану постанову. 
Такий припис був складений у відсутності ОСОБА_1 та містить примітку про, те, що позивач був належним чином проінформованим про проведення перевірки, але не з`явився для участі в ній. Втім, докази цього у даній справі є відсутніми. 
Більш того, суд зауважує, що припис від 20.04.2026 не містить вимог до ОСОБА_1 на вчинення дій з метою усунення виявлених порушень, цей блок припису не є заповненим. 
Згідно з ч.1 ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Відповідно до ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, питання: чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.
Таким чином, про розгляд справи про адміністративне правопорушення має бути повідомлена особа, яка притягується до адміністративної відповідності.
Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.
Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.
Відповідач не надав суду доказів належного сповіщення ОСОБА_1 про розгляд справи про адміністративне правопорушення, що істотно впливає на фактичну можливість особи реалізувати передбачені ст.268 КУпАП права з метою всебічного з`ясування обставин справи.
Недотримання відповідачем вимог щодо належного сповіщення позивача про розгляд відносно нього справи про адміністративне правопорушення, позбавлення його можливості реалізувати права, передбачені ст.268 КУпАП фактично призвели до прийняття постанови у справі про адміністративне правопорушення без всебічного і об`єктивного встановлення обставин в справі.
Окремо слід зауважити, що оскаржувана постанова не містить посилання на конкретні докази, на підставі яких відповідач встановив в позивача склад інкримінованого йому адміністративного правопорушення. 
Відповідно до ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно з ч.ч.1,2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В даній справі відповідач, на переконання суду, як під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, так само й під час розгляду адміністративної справи судом діяв та діє всупереч визначеним законом стандартам доказування у справах про адміністративні правопорушення та адміністративних справах. 
По-перше, приймаючи оскаржувану постанову, відповідач в її мотивувальній частині послався на докази у справі лише формально, жодним чином не описавши їх та не надавши їм оцінки як окремо, так і в сукупності. 
У вступній частині постанови відповідачем перелічено матеріали справи: акт, протокол про адміністративне правопорушення та припис від 20.04.2026. В той самий час, вказуючи в мотивувальній частині постанови, що вина ОСОБА_1 встановлена на підставі поданих документів і матеріалів, відповідач не наводить опису та змісту цих документів і матеріалів, не пов`язує встановленого змісту зі своїми висновками, не конкретизує, якими доказами підтверджені дані, покладені, зокрема, в основу складеного акту, припису тощо. 
Також, зазначаючи в постанові про заслуховування осіб, що брали участь у розгляді справи (начальника управління Ратич Н.М., начальника юридичного відділу управління Бісєрова А.С., начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Вергунова Ю.В. та головного спеціаліста-інспектора управління Митнікової А.О.) відповідач не висвітлює їхнього процесуального статусу, чи були допитані вказані особи як свідки, а якщо ні, то в якості яких учасників справи приймалися їхні пояснення. 
Крім того, в оскаржуваній постанові відповідач не надав оцінки факту зміни власника нерухомого майна 14.08.2025 з ОСОБА_1 на БО «БФ «ДОПОМАГАЄМО РАЗОМ». 
Наведене свідчить про те, що відповідач неправомірно спростив та формалізував процедуру притягнення особи до адміністративної відповідальності в даній справі. 
При цьому слід зазначити, що протокол про адміністративне правопорушення за відсутності інших достатніх для фактичного обвинувачення доказів не може слугувати єдиним доказом винуватості у вчиненні правопорушення. Закон висуває для кожного органу, уповноваженого на розгляд справ про адміністративні правопорушення, чи то суд, чи то органи Національної поліції, залізничного транспорту або Управління державного архітектурно-будівельного контролю, тощо, єдині вимоги та принципи щодо здійснення провадження у цих справах, чітко та зрозуміло викладені в Кодексі України про адміністративні правопорушення, і нівелювання цих вимог і принципів в будь-якому випадку в разі оскарження призводить до подальшого скасування рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності. 
По-друге, не відреагувавши на пред`явлення позову та відкриття провадження у справі шляхом надання відзиву, маючи право, можливість і достатньо часу надати докази на підтвердження вини ОСОБА_1 безпосередньо до суду, відповідач не реалізував свого права та не довів перед судом правомірності прийнятого рішення. 
При цьому суд зауважує, що подання клопотання про зупинення провадження у справі не зупиняє строку, встановленого судом для подання відповідачем відзиву, і цей строк закінчився 26.06.2026. 
Врахувавши встановлені вище порушення вимог діючого законодавства при здійсненні відповідачем провадження у справі про адміністративне правопорушення та прийнятті оскаржуваної постанови, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. 
Згідно з ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення. 
V. Розподіл судових витрат між сторонами
Відповідно до ч.1 ст.139КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Таким чином, судові витрати у вигляді судового збору в сумі 665,60 грн, понесені ОСОБА_1 , підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради. 
На підставі викладеного, керуючись статтями 7-11,77,139,242-246 КАС України, суд
УХВАЛИВ:
Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (49000, м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, 29а, код за ЄДРПОУ 40498190) про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення – задовольнити. 
Визнати протиправною та скасувати постанову №7А/27042026 від 27.04.2026 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-42 КпАП України. 
Закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.188-42 КпАП України. 
Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (код за ЄДРПОУ 40498190) за рахунок бюджетних асигнувань витрати на сплату судового збору в розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) грн 50 коп. 
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду протягом 10-ти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Рішення суду виготовлене 30.06.2026. 

Суддя: В.С. Салькова