Справа № 752/21043/25 
Провадження № 2/752/2287/26

Р І Ш Е Н Н Я 
Іменем України

19 травня 2026 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі головуючого - судді Машкевич К.В., за участю секретаря - Касаткіної А.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Державного агенства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агенства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, суд
В С Т А Н О В И В:
Позивач звернувся до суду з позовом і просить стягнути з відповідача грошове стягнення в сумі 9 393, 28 грн за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища, до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища.
Посилається в позові на те, що постановою Кам`янського районного суду Черкаської обл. від 24 жовтня 2023 року відносно відповідача на підставі пункту 7 частини1 статті 247 КУпАП було закрито провадження в справі про адміністративне правопорушення за частиною 4 статті 85 КУпАП, а саме вилов риби забороненим знаряддям лову, а сам сіткоснастевим виробом Павук - риби Красноперки в кількості 6 штук та Тюльку вагою 182 гр, що є порушенням підпункту 1 пункту 1 розділу 4 Правил любительсьвного і спортивного рибальства.
Діями відповідача завдано збитків на 9 393, 28 грн, нанесених рибному господарству України, питання відшкодування яких при винесенні постанови не вирішено.
Виходячи з цього, просить задовольнити позов.
Позов був зареєстрований судом 28 серпня 2025 року та відповідно до статті 33 ЦПК України було визначено склад суду.
Ухвалою суду від 02 вересня 2025 року в справі було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Сторонам було направлено копію ухвали про відкриття провадження, відповідачці копію позовної заяви з додатками.
Направлені судом документи були повернуті до суду в зв`яку з відсутністю адресата за зазначеною адресою.
Відповідно до статті 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Згідно з частиною 9 статті 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права). 
Велика Палата Верховного Суду в пунктах 78 -82 постанови від 08 червня 2022 року в справі № 2-591/11 зазначила, зокрема, що необхідність застосування інституту аналогії (аналогії закону та аналогії права). 
Зазначені висновки стосуються як матеріального, так і процесуального права.
За таких підстав суд вважає за необхідне в порядку аналогії закону застосувати норми статей 128 ЦПК України.
Відповідно до пункту 3 частини 8 статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.
Виходячи з цього, суд вважає відповідача обізнаним про наявність спору в провадженні суду та його предмет. 
З урахуванням цього, суд вважає за можливе розглядати справу за наявними в ній доказами.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.
Відповідно до статті 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. 
Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
У статті 66 Конституції України закріплений обов`язок кожного не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до статті 3 Закону України « Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є, в тому числі, дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.
Об`єкти тваринного світу підлягають охороні.
Згідно з частиною 2 статті 5 Закону об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу.
За змістом пунктів 1, 3, 4 частини 2 статті 10 Закону громадяни відповідно до закону зобов`язані:охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин;  використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Частиною 1 статті 34 Закону визначено, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.
Судом встановлено, що постановою Кам`янського районного суду Черкаської обл. від 24 жовтня 2023 року відносно відповідача на підставі пункту 7 частини1 статті 247 КУпАП було закрито провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 4 статті 85 КУпАП.
За змістом постанови відповідач визнаний винним у тому, що 13 травня 2023 року на ставку «Писарське» на вул. Покровській в м. Кам`янка здійснював вилов риби забороненим знаряддям лову, а саме сіткоснастевим виробом Павук, виловивши рибу Красноперку в кількості 6 штук та Тюльку вагою 182 гр, чим порушив підпункт 1 пункту 1 розділу 4 Правил любительського і спортивного рибальства, завдавши збитків рибному господарству на суму 9 393,28 грн.
( а.с. 11 - 14 )
Частиною 4 статті 85 КУпАП передбачено відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).
Відповідно до частини 4 статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Таким чином, вина відповідача у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП, доказуванню не підлягає.
Статтею 280 КУпАП визначено обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення. 
Зокрема, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. 
Таким чином, закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення за закінченням термінів притягнення до адміністративної відповідальності та встановлення при цьому вини відповідача у вчиненні адміністративного правопорушення, не є реабілітуючою обставиною, яка звільняє його від відповідальності за завдану шкоду. 
Відповідно до статті 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
Частиною 1 статті 52 даного Закону України визначено, що порушення вимог цього Закону тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Відповідно до статті 63 Закону України « Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Про таке ж зазначається в частинах 4, 5 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».
Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
З розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок незаконного добування, або знищення цінних видів риб та інших об`єктів водного промислу згідно такс постанови Кабінету Міністрів від 21 листопада 2011 року № 1209, розмір збитків за вилов красноперки та тюльки становить відповідно 9 384, 00 грн та 09, 21 грн.
( а.с.31 )
Звертаючись до суду позивач зазначає, що завдані відповідачем збитки на даний час останнім не відшкодовано.
З урахуванням цього, суд приходить до висновку про задоволення позову.
Суд враховує, що за правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. 
Згідно з частиною 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Частиною 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідач, не подавши відзив, приведені позивачем обставини та розмір завданих збитків не спростував.
З урахуванням цього, одного з основних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності, суд приходить до висновку про задоволення позову.
Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений ним судовий збір при зверненні до суду.
Керуючись статтями 13, 66 Конституції України, статтями 3, 6, 15, 16 ЦК України, статтями 3, 5, 10, 34, 63 Закону України « Про тваринний світ», статтями 20, 52 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», статтями 4, 5, 12, 13, 76 - 82, 259, 263 - 265, 268, 273 ЦПК України, суд
В И Р І Ш И В:
Позов задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища Кам`янської міської ТГ: ГУК у Черк.обл./тг м. Кам`янка/ 24062100, код отримувача 37930566, казначейство України (ЕАП), на розрахунковий рахунок UA26899998033159331000023631, код класифікації доходів бюджету 24062100 - 9 393, 28 грн грошового стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища. 
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державного агенства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агенства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих программ у Черкаській області (UA618201720343110004000012948 в ДКСУ м. Київ ) 3 028, 00 грн судового збору. 
Позивач: Державне агенство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм в особі Управління Державного агенства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Черкаській області, адреса: 18035, м. Черкаси, вул. Дахнівська, 10А, ЄДРПОУ: 41594560.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя: К.В.Машкевич