справа № 361/14427/25
провадження № 2/361/5640/25

РІШЕННЯ
Іменем України
(ЗАОЧНЕ)
09 квітня 2026 р.
Броварський міськрайонний суд Київської області в складі: 
головуючого судді Ведмідь Н.В. 
за участю секретаря Чуняк В.О. 
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до  ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
встановив:

В грудні 2025 року через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему «Електронний суд» до суду надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором №б/н від 16.02.2024 у розмірі 20934,83 грн, судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2422,40 грн.
Обґрунтовуючи позов позивач зазначає, що 16.02.2024 року між сторонами шляхом приєднання укладений кредитний договір, що підтверджується підписанням Анкети-Заяви про приєднання до Умов та Правил надання Банківських послуг у А-Банку разом з Умовами та правилами, які викладені на банківському сайті https://а-bаnk.соm.ua/terms.
Позивач посилається на те, що згідно з умовами укладеного між сторонами кредитного договору відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка, зі сплатою процентів за користування кредитом в розмірі 40,8 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.
АТ «А-Банк» свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі та наддав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором, та в межах встановленого кредитного ліміту.
В порушення умов договору відповідач зобов`язання за договором належним чином не виконав, у зв`язку з чим станом на 11.12.2025 року утворилась заборгованість на загальну суму 20934,83 грн, яка складається із заборгованості за кредитом в розмірі 14166,72 грн, заборгованості за відсотками у сумі 5818,11 грн, пеня в сумі 950,00 грн., яку позивач просить стягнути на свою користь.
17 грудня 2025 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області дану позовну заяву залишено без руху та надано час для усунення недоліків.
26 грудня 2025 року недоліки позовної заяви було усунуто.
Згідно ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 26.01.2026 року, позовну заяву Акціонерного товариства «Акцент-Банк» прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, направив до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с. 12).
Відповідач в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, у встановлений строк відзив на позов не подав, у зв`язку з чим суд вважає за можливе на підставі ст.ст. 211, 280 ЦПК України провести розгляд справи за відсутності сторін за наявними у справі матеріалами та ухвалити заочне рішення.
ОСОБА_1  не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву і доказів, на підтвердження своїх заперечень.
Верховний Суд у постановах від 13 листопада 2020 року у справі № 359/5348/17 (провадження № 61-18620св19), від 08 грудня 2021 року у справі № 369/10161/19 (провадження № 61-3468св21) зазначив, що якщо сторони чи їх представники, чи інші учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторони чи її представника, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.
Враховуючи, що представник позивача скористався своїм правом і подав заяву про розгляд справи без його участі, відповідач про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, в установлений строк відзив на позовне подав, суд вважає за можливе на підставі ст.ст. 211, 280 ЦПК України провести розгляд справи за відсутності сторін за наявними в справі матеріалами та ухвалити заочне рішення.
Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить наступного.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори.
В частинах 1,2 статті 207 ЦК України визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628, 629 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Частиною 1 статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Частиною 2 статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Згідно із частиною 1 статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
На підтвердження укладення кредитного договору позивачем надана Анкета-заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк», особисто підписана відповідачем, з якої вбачається, що ОСОБА_1 надає банку особисту інформацію, погоджується з тим, що ця Анкета-заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-Банк», з якими він ознайомився, становлять договір про надання банківських послуг, умови якого йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. Визнає, що електронний підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. (а.с. 16-17)
Також позивачем долучено до матеріалів справи Паспорт споживчого кредиту «Кредитна картка «Вигода», підписаний відповідачем 16.02.2024 з накладанням електронного підпису, який перевіряється за допомогою зазначеного відкритого ключа. (а.с. 25-24)
У паспорті споживчого кредиту визначені основні умови кредитування з використанням кредитної картки, а саме: тип кредиту кредитування рахунку з пільговим періодом використання; суму/ліміту кредиту від 1 000 до 200 000,00 грн (в залежності від суми, яка погоджена у заявці на кредит); строк кредитування 240 місяців з правом автоматичного продовження; мета отримання кредиту на споживчі потреби; пільгова процентна ставка 0,000001% та пільговий період до 62 днів, базова процентна ставка 40,8% на рік, тип процентної ставки - фіксований; загальні витрати за кредитом 109120,95 грн, які розраховано, виходячи з суми кредитного ліміту 25 000, 00 грн, погашення якого відбулося мінімальними обов`язковими платежами; реальна річна процентна ставка 49,34%. (а.с.25-27)
Відповідно до ч. 2 ст. 203 ЦК України, особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності.
Повну цивільну дієздатність фізична особа досягає у 18 років, що передбачено ч. 1 ст. 34 ЦК України.
Відповідно до ст. 32 ЦК України, фізична особа у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, неповнолітня особа, має право: самостійно розпоряджатися своїм заробітком, стипендією або іншими доходами; самостійно здійснювати права на результати інтелектуальної, творчої діяльності, що охороняються законом; бути учасником (засновником) юридичних осіб, якщо це не заборонено законом або установчими документами юридичної особи; самостійно укладати договір банківського вкладу (рахунку) та розпоряджатися вкладом, внесеним нею на своє ім`я грошовими коштами на рахунку. Неповнолітня особа вчиняє інші правочини за згодою батьків (усиновлювачів) або піклувальників. На вчинення неповнолітньою особою правочину щодо транспортних засобів або нерухомого майна повинна бути письмова нотаріально посвідчена згода батьків (усиновлювачів) або піклувальника і дозвіл органу опіки та піклування. Неповнолітня особа може розпоряджатися грошовими коштами, що внесені повністю або частково іншими особами у фінансову установу на її ім`я, за згодою органу опіки та піклування та батьків (усиновлювачів) або піклувальника. Згода на вчинення неповнолітньою особою правочину має бути одержана від батьків, усиновлювачів, або піклувальника та органу опіки та піклування відповідно до закону.
Неповнолітня особа особисто несе відповідальність за порушення договору, укладеного нею самостійно відповідно до закону. Неповнолітня особа особисто несе відповідальність за порушення договору, укладеного за згодою батьків (усиновлювачів), піклувальника. Якщо у неповнолітньої особи недостатньо майна для відшкодування збитків, додаткову відповідальність несуть її батьки (усиновлювачі) або піклувальник. Неповнолітня особа несе відповідальність за шкоду, завдану нею іншій особі, відповідно до ст. 1179 ЦК України.
Характер кредитних правовідносин, які є досить складними і передбачають обов`язок позичальника регулярно в обов`язковому порядку вносити кошти на погашення кредиту, сплати відсотків та комісії, матеріальну відповідальність за порушення строків грошових платежів, незважаючи на порівняно незначний розмір кредиту не дає підстав віднести кредитний договір до дрібних побутових правочинів, а тому відповідно до вимог закону у разі, коли позичальником є неповнолітня фізична особа, кредитний договір з нею може бути укладений лише за згодою її батьків, усиновлювачів, або піклувальників.
Отже, нормами ст. 32 ЦК України визначено неповну цивільну дієздатність осіб від 14 до 18 років, обсяг якої дає право цим особам розпоряджатися своїм заробітком, відкривати вкладні рахунки, накопичувати кошти, тобто вчиняти дії, які позитивно впливатимуть на розвиток фізичної особи та її самостійності, а не право на укладання кредитних договорів.
Згідно з частиною 1 статті 34 ЦК України повну цивільну дієздатність має фізична особа, яка досягла вісімнадцяти років (повноліття).
Неповнолітня особа особисто несе відповідальність за порушення договору, укладеного нею самостійно відповідно до закону. Неповнолітня особа особисто несе відповідальність за порушення договору, укладеного за згодою батьків (усиновлювачів), піклувальника. Якщо у неповнолітньої особи недостатньо майна для відшкодування збитків, додаткову відповідальність несуть її батьки (усиновлювачі) або піклувальник(частини 1, 2 статті 33 ЦК України).
У постанові Верховного Суду від 12 квітня 2018 року, справа №289/1996/16-ц, викладена правова позиція щодо застосування норм права до правовідносин, які виникли між сторонами у цивільній справі, де зазначено, що для укладання кредитного договору, фізична особа повинна мати повну цивільну дієздатність, усвідомлювати наслідки вчинення такого правочину, а у разі її відсутності на час укладання договору, такий договір за вимогами ст. 215 ЦК України може бути визнано недійсним.
Як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, 16 лютого 2024 року відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підписавпро приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк», із встановленим кредитним лімітом, однак на момент укладення даного правочину відповідачу виповнилось повних 17 років, тобто кредитний договір було укладено з неповнолітньою фізичною особою в стані неповної цивільної дієздатності, докази щодо надання згоди батьками на укладення цього кредитного договору в справі відсутні.
Будь-яких доказів протилежного АТ «Акцент-Банк» не надало.
Судом встановлено, що на момент укладання договору кредиту відповідач був неповнолітньою особою, тобто мав обмежену цивільну дієздатність у розумінні статті 32 ЦК України.
Відповідач при укладенні договору зазначав про наявність стипендії як джерела доходу, однак суд ставиться до цього твердження критично, так як право неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїм заробітком чи стипендією не охоплює права на укладання договорів кредиту, які створюють самостійні грошові зобов`язання та виходять за межі дрібних побутових правочинів. Суд також враховує, що зазначення неповнолітнім відомостей про наявність доходу не може розцінюватись як належна заміна згоди батьків або піклувальників.
Банк як професійний учасник фінансового ринку, володіючи інформацією про вік відповідача, повинен був пересвідчитись у наявності необхідного обсягу цивільної дієздатності та законних підстав для укладення такого договору.
Факт того, що на момент розгляду справи відповідач досяг повноліття, сам по собі не усуває порушення, які допущені при укладенні договору, та не свідчать про його подальше схвалення.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України).
Враховуючи, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, оскільки збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду та кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (статті 12.13 ЦПК України), суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимог, оскільки договір було укладено з відповідачем, який на момент укладення договору не мав повної цивільної дієздатності, що є підставою для відмови в задоволенні позову.
Згідно із ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог.
У зв`язку відмовою у задоволенні вимог, судові витрати відшкодуванню не підлягають.
Керуючись статтями 2, 7, 10-13, 76-83, 141, 263-268, 274, 275, 277-279, 280, 354 ЦПК України, суд
постановив:

В задоволенні позову Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.
Позивач: Акціонерне товариство «Акцент-Банк», ЄДРПОУ 14360080, адреса: 49074, м. Дніпро, вул. Батумська, 11.
Відповідач:  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Суддя Ведмідь Н. В.