Справа № 203/3066/26
Провадження № 3/0203/581/2026

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 травня 2026 року суддя Центрального районного суду міста Дніпра Іваницька І.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 
за ст. 173 КУпАП,
ВСТАНОВИВ:
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 25.03.2026 серії ВАД №955158, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 25.02.2026 біля 19.30 год знаходився на території заводу «Продмаш» по вул. Миколи Руденка, 53А, в стані сп`яніння кричав, висловлювався нецензурною лайкою, погрожував пошкодити майно, безпричинно чіплявся до громадян, намагався вчинити бійку, на зауваження не реагував, чим скоїв дрібне хуліганство. 
У судовому засіданні ОСОБА_1 просив прийняти справедливе рішення, зазначив, що 25.02.2026 біля 19.30 год знаходився на території заводу «Продмаш» та коли почув шум, який йому заважав, вийшов з приміщення та побачив чоловіків, які розвантажували автомобіль, одного з них він знав як ОСОБА_2 (відносини з ним були нейтральними). Після цього ОСОБА_1 почав нецензурно лаятися, на що ОСОБА_3 його одразу вдарив.
Представник ОСОБА_1 , адвокат Михайлова Ольга Вікторівна, в судовому засіданні просила провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. Зауважила, що ОСОБА_4 звернувся до служби 102 лише 26.02.2026, тоді як подія відбулася 25.02.2026, та пізніше – 03.03.2026. Крім того, саме ОСОБА_1 є потерпілим, оскільки проти нього були вчиненні протиправні дії – побиття. 
ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснив, що 25.02.2026 біля 19.30 год на території заводу «Продмаш» здійснював навантаження піддонів з іншими чоловіками, до них підійшов ОСОБА_1 , який працює в котельні та був в стані алкогольного сп`яніння, почав висловлюватися нецензурною лайкою, відволікати від роботи, на зауваження припинити такі дії, не реагував, продовжував лаятися, вів себе агресивно та став погрожувати спалити його автомобіль. Після цього ОСОБА_4 вирішив під руки відвести ОСОБА_1 на прохідну до охорони, втім останній став вириватися та неодноразово падав, на прохідну йти не хотів, бо боявся, що виженуть з роботи за вживання алкоголю на робочому місці, тому ОСОБА_4 довелося його тягнути. Також зазначив, що звернувся до поліції не одразу, оскільки вважав, що конфлікт з ОСОБА_1 вирішиться, разом з тим ОСОБА_1 звернувся із заявою про вчинення кримінального правопорушення за фактом побиття. 
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, доходжу таких висновків.
Відповідно до вимог статті 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно зі ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок, і прагне цього.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.
За правовим висновком Верховного Суду України, сформульованим в рішенні від 04.10.2012 (справа N 5-17кс12), надано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснена відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.
Відповідно до ст. 251 КУпАП - доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення серії від 25.03.2026 серії ВАД №955158; рапортами від 26.02.2026, 03.03.2026; письмовими поясненнями ОСОБА_4 від 03.03.2026, свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ; поясненнями ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , наданими в судовому засіданні. 
Зібрані докази, на переконання суду, отримані з дотриманням встановленого законом порядку та передбаченими способами, є належними та допустимими, тому не викликають сумнівів у їх достовірності та істинності.
Таким чином, суд вважає, що дії ОСОБА_1 правильно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, вина особи доведена поза розумним сумнівом. 
Враховуючи характер вчиненого правопорушення, відомості про особу ОСОБА_1 , який вперше притягається до адміністративної відповідальності, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, суд дійшов висновку про накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в межах санкції статті 173 КУпАП у мінімальному розмірі.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення суддею постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладене таке стягнення, в розмірі, що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (у 2026 році - 665,60 грн).
Керуючись ст. ст. 40-1, 178, 283 КУпАП, суддя –

ПОСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі в розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51,00 грн (п`ятдесят одну грн).
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у сумі 665,60 грн (шістсот шістдесят п`ять грн 60 коп).
Роз`яснити, що згідно зі ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
У разі несплати штрафу в установлений законом строк постанова про адміністративне стягнення згідно із ст. 308 КУпАП буде надіслана для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцем знаходження його майна в порядку, встановленому законом.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.
Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя І.В. Іваницька