РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11.05.2026
Справа № 522/25517/25-Е
Провадження № 2/522/10991/25
Приморський районний суд м. Одеси у складі головуючого - суддя Ярема Х.С., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження (без виклику сторін) справу за позовом ОСОБА_1 до Обслуговуючого кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33» про визнання дій неправомірними, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування моральної шкоди.
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОК «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33». 
Позивач просить суд: 
- визнати неправомірним дії голови правління ОК «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33» щодо поширення персональних даних позивача шляхом розміщення ІНФОРМАЦІЯ_1 у групі месенджеру Viber тексту її заяв від 12.11.2025; розміщення у місцях загального користування, а саме, на стінах ліфту у будинку оголошення, в якому міститься інформація про позивача із зазначенням прізвища, ініціалів та номеру квартири, а також недостовірна інформація про заборгованість зі сплати платежів на частковий ремонт труб;
- зобов`язати ОК «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33» видалити персональні дані позивача, опубліковані ІНФОРМАЦІЯ_1 головою ОК «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33» у групі «ІНФОРМАЦІЯ_2», у месенджері Viber, а також персональні дані позивача, що містяться в оголошенні, розміщеному правлінням Обслуговуючого кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33» на стінах ліфтів у будинку за адресою: АДРЕСА_1 ;
- стягнути з ОК «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 10 000 грн.
11.12.2025 відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.
29.12.2025 відповідач подав відзив на позовну заяву.
05.01.2026 позивач подала відповідь на відзив.
12.01.2026 відповідач подав заперечення на відповідь на відзив.
ОСОБА_1 звернення до суду пояснює тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_2 , де створено ОК «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33». З метою оперативної комунікації між членами кооперативу та для вирішення поточних питань його господарської та побутової діяльності було створено групу у месенджері «Viber» із назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2», до якого входять 143 особи. Управління даною групою здійснюють чотири адміністратори, які мають повноваження розміщувати інформацію. Інші учасники групи не наділені можливістю публікувати матеріали. Голова правління кооперативу ОСОБА_2 є одним із адміністраторів. 12.11.2025 позивач звернулась до голови правління ОК «ЖБК „ФОНТАН 33"» із двома заявами щодо діяльності кооперативу. ІНФОРМАЦІЯ_1 голова правління ОК «ЖБК „ФОНТАН 33"» без згоди позивача розмістив у групі «ІНФОРМАЦІЯ_2» у месенджері «Viber» копії цих заяв, які містили її персональні дані, згоду на обробку та публікацію яких у загальнодоступній групі позивач не надавала. Внаслідок розповсюдження персональних даних позивача вони стали доступні невизначеному колу осіб, в результаті чого було порушено право позивача на захист своїх персональних даних від незаконної обробки. Окрім того, відповідачем у місцях загального користування, а саме, на стінах ліфтів у будинку, було розміщено оголошення такого змісту: «Шановні мешканці, правління кооперативу доводить до Вашого відома список квартир, які ще не здали 1500 грн. на частковий ремонт труб…», в якому, зокрема, міститься інформація про позивача із зазначенням прізвища, ініціалів та номеру квартири. Позивач не надавала відповідачу дозволу зазначати в оголошенні таких персональних даних як прізвище, ініціали, номеру квартири та розміру боргу. Також оприлюднена інформація є неправдивою, оскільки позивач не повинна сплачувати платежі на частковий ремонт труб. Такі дії відповідача спричинили позивачеві маральну шкоду, яку вона оцінює у 10 000 грн.
Відповідач проти позову заперечує. Доказів опублікування в групі «ІНФОРМАЦІЯ_2» у месенджері «Viber» позивач не надає, оскільки скріншот переписки не свідчить про розміщення відповідачем такої інформації у групі «ІНФОРМАЦІЯ_2». Також фотознімки списку боржників не містять геолокації, а тому не є доказом розміщення їх у будинку позивача. Крім того, вони можуть бути легко спотворені. Недоведеність факту розповсюдження персональних даних та неправдивої інформації виключає наявність моральної шкоди. 
Судом встановлено такі обставини справи.
14.04.2009 в будинку на АДРЕСА_1 створено ОК «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33».
ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_3 (свідоцтво про право власності від 23.07.2012).
З метою комунікації між членами кооперативу та для вирішення поточних питань його господарської та побутової діяльності у телефонному месенджері «Viber» створено групу із назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2». Ця обставина сторонами не заперечується.
Управління даною групою здійснюють чотири адміністратори, які мають повноваження розміщувати інформацію. Голова правління кооперативу ОСОБА_2 є одним із адміністраторів групи.
12.11.2025 ОСОБА_1 звернулась до голови правління ОК «ЖБК „ФОНТАН 33"» ОСОБА_2. із двома заявами щодо діяльності кооперативу, отримані ним особисто, про що свідчить підпис ОСОБА_2 на заявах.
З наданого позивачем скріншоту групи «ІНФОРМАЦІЯ_2» у месенджері «Viber» вбачається, що у розділі «Медиа, ссылки и файлы» 13 листопада розміщені фотознімки заяв ОСОБА_1 від 12.11.2025.
З наданого позивачем відеозапису екрану мобільного телефону, вбачається, що фотознімки заяв ОСОБА_1 від 12.11.2025 розміщені у групі «ІНФОРМАЦІЯ_2» у месенджері «Viber» учасником групи « ОСОБА_2 ».
14.11.2025 власники квартир АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , зокрема, ОСОБА_1 , склала Акт про розміщення у ліфтах інформації, що містить персональні дані жителів, в якому записали, що 12 та 13 листопада 2025 під час огляду ліфтів ними було виявлено на стінах ліфтів оголошення, в яких містить інформація про мешканців із зазначенням прізвищ, ініціалів та номерів квартир.
Позивач до акту додає фотознімок листа паперу, на якому надрукована інформація правління кооперативу про те, що, зокрема, ОСОБА_1 , як власник квартири АДРЕСА_3 , ще не задала 1 500 грн. на частковий ремонт труб. 
Висновки суду. 
Предметом спору є визнання неправомірними дій відповідача (ОСББ) щодо розповсюдження даних позивача, які вона вважає персональними, зобов`язання видалити ці дані з місць, де вони поширені, заподіяння цими діями моральної шкоди, а підставами - поширення персональних даних (прізвища, імені, по батькові, номеру квартири) без згоди на те, особи.
Статтею 32 Конституції України передбачено, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.
Конституційний суд України надав офіційне тлумачення положенням ч. 1, ч. 2 ст. 32 Конституції України в Рішенні від 20.01.2012, що інформація про особисте та сімейне життя особи (персональні дані про неї) - це будь-які відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована, а саме: національність, освіта, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, матеріальний стан, адреса, дата і місце народження, місце проживання та перебування, тощо, дані про особисті майнові та немайнові відносини цієї особи з іншими особами, зокрема членами сім`ї, а також відомості про події і явища, що відбувались та відбуваються у побутовому, інтимному, товариському, професійному, діловому та інших сферах життя особи, за винятком даних стосовно виконання повноважень особою, яка займає посаду, пов`язану зі здійсненням функцій держави або органів місцевого самоврядування. Така інформація про фізичну особу та членів її сім`ї є конфіденційною і може бути поширена тільки за їх згодою, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.
Згідно з ст. 2 Закону України «Про захист персональних даних», персональні дані - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована; обробка персональних даних - будь-яка дія або сукупність дій, таких як збирання, реєстрація, накопичення, зберігання, адаптування, зміна, поновлення, використання і поширення (розповсюдження, реалізація, передача), знеособлення, знищення персональних даних, у тому числі з використанням інформаційних (автоматизованих) систем; володілець персональних даних - фізична або юридична особа, яка визначає мету обробки персональних даних, встановлює склад цих даних та процедури їх обробки, якщо інше не визначено законом.
Статтею 6 Закону України «Про захист персональних даних» встановлено, що обробка персональних даних здійснюється для конкретних і законних цілей, визначених за згодою суб`єкта персональних даних, або у випадках, передбачених законами України, у порядку, встановленому законодавством. Не допускається обробка даних про фізичну особу, які є конфіденційною інформацією, без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. У ст. 11 Закону міститься вичерпний перелік підстав для обробки персональних даних.
Згідно з ч. 1 ст. 24 цього Закону володільці, розпорядники персональних даних та треті особи зобов`язані забезпечити захист цих даних від випадкових втрати або знищення, від незаконної обробки, у тому числі незаконного знищення чи доступу до персональних даних. 
Отже, до персональних даних можна віднести будь-які відомості, за якими ідентифікується або може бути ідентифікована фізична особа, зокрема: прізвище, ім`я, по батькові, адреса, телефони, паспортні дані, національність, освіта, сімейний стан, релігійні та світоглядні переконання, стан здоров`я, матеріальний стан, дата і місце народження, місце проживання та перебування тощо, дані про особисті майнові та немайнові відносини цієї особи з іншими особами, зокрема членами сім`ї, а також відомості про події та явища, що відбувалися або відбуваються у побутовому, інтимному, товариському, професійному, діловому та інших сферах життя особи (за винятком даних стосовно виконання повноважень особою, яка займає посаду, пов`язану із здійсненням функцій держави або органу місцевого самоврядування) тощо. Вказаний перелік не є вичерпним. Така інформація про фізичну особу та членів її сім`ї є конфіденційною і може оброблятися в тому числі поширюватись тільки за їх згодою, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. Саме тому, зважаючи на гарантування Конституцією України права особи на невтручання у її особисте життя, правові відносини пов`язані із захистом і обробкою персональних даних були врегульовані Законом України «Про захист персональних даних».
Персональні дані, отримані об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку в процесі його діяльності, є конфіденційною інформацією з відповідним правовим режимом. Персональні дані співвласників та інших фізичних осіб не підлягають наданню ОСББ для ознайомлення співвласнику як конфіденційна інформація, згода на поширення якої не надавалась у встановленому законом порядку (постанова ВП ВС від 09.04.2024 у справі № 925/1440/22). 
12.11.2025 ОСОБА_1 звернулась до голови правління ОК «ЖБК „ФОНТАН 33"» ОСОБА_2. із заявами щодо діяльності кооперативу.
З скріншоту з групи «ІНФОРМАЦІЯ_2» у месенджері «Viber», відеозапису екрану мобільного телефону вбачається, що у розділі «Медиа, ссылки и файлы» 13 листопада поширені фото цих заяв учасником групи « ОСОБА_2 ».
Відповідач стверджує, що доказів опублікування в групі «ІНФОРМАЦІЯ_2» у месенджері «Viber» позивач не надає, оскільки скріншот переписки не свідчить про розміщення відповідачем такої інформації у групі «ІНФОРМАЦІЯ_2».
Отже, опублікування заяв в чаті групи «ІНФОРМАЦІЯ_2», продиктоване необхідністю ознайомлення з їх змістом членів групи на що ОСББ має право.
Проте зі змісту опублікованих заяв видно, що такі містять прізвище, ім`я, побатькові, номер квартир, необхідно було здійснювати, забезпечивши захист персональних даних заявниці шляхом їх замальовування, ретушування, знеособлення.
Таким чином, суд дійшов висновку, що дії голови правління ОК «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33» щодо поширення персональних даних позивача шляхом розміщення ІНФОРМАЦІЯ_1 у групі месенджеру Viber тексту її заяв від 12.11.2025 є неправомірними, оскільки поширено відомості (прізвище, ім`я по батькові, номер квартири), згоду на поширення яких заявник не давала.
Відтак є підстави для зобов`язання особи, що поширила ці відомості видалити їх в частині персональних даних позивача, опубліковані ІНФОРМАЦІЯ_1 головою ОК «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33» у групі «ІНФОРМАЦІЯ_2», у месенджері Viber.
Щодо розміщення у місцях загального користування, а саме, на стінах ліфту у будинку оголошення, суду не надано належних доказів як розміщення такої інформації, так і доказів її недостовірності, так поширення саме відповідачем.
Сам по собі Акт мешканців будинку не є достатнім доказом такого розміщення, а доданий до Акту фотознімок не надає змоги ідентифікувати місце його знаходження зображеного на ньому листа паперу з персональними даними позивача та осіб, які розмістили цей лист паперу.
Щодо моральної шкоди, то відповідно до ч. 1 ст. 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. 
Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (ч. 2 ст. 23 ЦК України).
Загальні підходи до відшкодування моральної шкоди, завданої органом державної влади, були сформульовані, зокрема, Верховним Судом у постанові від 10.04.2019 у справі №464/3789/17. Зокрема, суд дійшов висновку, що адекватне відшкодування шкоди, зокрема й моральної, за порушення прав людини є одним із ефективних засобів юридичного захисту. Моральна шкода полягає у стражданні або приниженні, яких людина зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання і приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання. Порушення прав людини чи погане поводження із нею з боку суб`єктів владних повноважень завжди викликають негативні емоції. Проте, не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого.
Позивач стверджує, що неправомірними діями відповідача щодо розповсюдження її персональних даних, їй було заподіяно моральну шкоду, розмір якої складає 10 000 грн. 
Однак сам лише факт констатації судом протиправності певних дій чи бездіяльності відповідача, не може бути самостійною та достатньою підставою стверджувати про спричинення позивачеві моральної шкоди, та не звільняє його від обов`язку надати докази на підтвердження наявності всіх необхідних елементів складу цивільного правопорушення, яке є підставою для відшкодування моральної шкоди (постанова Верховного Суду від 29.01.2024 у справі № 279/1409/23).
Отже, сам по собі факт визнання протиправними дій відповідача щодо розповсюдження персональних даних позивача, не є безумовною підставою для відшкодування ОСОБА_1 моральної шкоди, а позивач повинна довести причинно-наслідковий зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками і розмір шкоди. 
При цьому, суд звертає увагу на те, що даним судовим рішенням відновлюються порушені права позивача.
Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку заподіяну шкоду, а тільки за ту шкоду, яка заподіяна його діями. Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями заподіювача, а викликана якимись іншими обставинами.
Відповідно до ч.3 ст. 12, ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених цим Кодексом. Згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 80 ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Позивач, окрім твердження про протиправність дій відповідача не надає суду жодних доказів на підтвердження як самого факту моральних страждань так і причинно-наслідкового зв`язку.
Оскільки позивачем не доведено факту спричинення моральної шкоди та причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача і шкодою, суд дійшов висновку, що підстави для стягнення моральної шкоди відсутні.
Щодо витрат на правничу допомогу.
Під час вирішення питання про розподіл витрати на професійну правничу допомогу суд: 
має право зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами, керуючись критеріями, які визначені у частині 4 статті 137 ЦПК України (а саме: співмірність розміру витрат на оплату послуг адвоката зі складністю справи, часом, обсягом наданих адвокатом послуг, ціною позову та (або) значенням справи для сторони), але лише за клопотанням іншої сторони; 
з власної ініціативи або за наявності заперечення сторони може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні понесених нею на правову допомогу повністю або частково, керуючись критеріями, що визначені частинами 3-5, 9 статті 141 ЦПК України (а саме: пов`язаність витрат з розглядом справи; обґрунтованість та пропорційність розміру витрат до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінка сторони під час розгляду справи щодо затягування розгляду справ; дії сторін щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом; істотне перевищення чи заявлення неспівмірно нижчої суми судових витрат, порівняно з попереднім (орієнтовним) розрахунком; зловживання процесуальними правами).
Отже, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. 
Позивач просить стягнути з відповідача 13 500 грн. таких витрат. 
Суд, враховуючи дотримання принципів обґрунтованості, пропорційності (співмірності) витрат на оплату послуг адвоката щодо предмету спору, складності справи, значення справи для сторін, ціни позову та встановленого обсягу наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, заперечень відповідача щодо розміру витрат, а також часткове задоволення позову, приходить до висновку про часткове задоволення заяви позивача про стягнення витрат на правничу допомогу в розмірі 2 000 грн. 
Керуючись ст.ст. 141, 263-265 ЦПК України, 

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Визнати неправомірним дії Обслуговуючого Кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33» в особі його голови щодо поширення персональних даних ОСОБА_1 шляхом опублікування ІНФОРМАЦІЯ_1 у групі месенджеру Viber тексту її заяв від 12.11.2025 з її персональними даними (прізвище, ім`я, по батькові, адреса місця проживання).

Зобов`язати Обслуговуючий Кооператив «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33» видалити із опублікованих заяв персональні дані (прізвище, ім`я, по батькові, адреса місця проживання) ОСОБА_1 , опубліковані ІНФОРМАЦІЯ_1 головою ОК «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33» у групі «ІНФОРМАЦІЯ_2», у месенджері Viber. 

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Обслуговуючого Кооперативу «Житлово-Будівельний кооператив «Фонтан 33» (ЄДРПОУ 36436746) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 1 211,20 гривень судового збору за подання позову та 2 000 гривень витрат на правничу допомогу.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя  Ярема Х.С.