УХВАЛА
27 травня 2026 року 
м. Київ
справа № 760/25405/24
провадження № 61-7123ск26
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сакари Н. Ю. розглянув касаційну скаргу представника Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» - адвоката Кулачка Тараса Миколайовича, на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29 вересня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 квітня 2026 року у справі за позовом Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Міністерство освіти і науки України, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Солом`янська районна в місті Києві державна адміністрація, про витребування майна з чужого незаконного володіння,
ВСТАНОВИВ:
У травні 2026 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга представника Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» - адвоката Кулачка Т. М., на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29 вересня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 квітня 2026 року.
Касаційна скарга була подана з пропуском строку на касаційне оскарження, оскільки подана до Верховного Суду 26 травня 2026 року.
Відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
У касаційній скарзі міститься клопотання про поновлення строку на подання касаційної скарги, в якому заявник вказує, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин, оскільки постанову апеляційного суду від 02 квітня 2026 року, повний текст якої складено 24 квітня 2026 року, ним отримано 27 квітня 2026 року шляхом доставлення до електронного суду.
Зважаючи на те, що у касаційній скарзі містяться докази поважності пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень, вважаю за можливе його поновити.
Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки заявницею в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Касаційна скарга містить докази про сплату заявником 22 травня 2026 року судового збору у розмірі 21 229,08 грн, розмір якого необґрунтовано.
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 3 028,00 грн.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) за подання до суду позовної заяви майнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду юридичною особою ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.
Заявник оскаржує судові рішення попередніх інстанцій, якими відмовлено в задоволенні позову про витребування з чужого незаконного володіння квартири.
Відповідно до підпункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
Проте, враховуючи, що ні касаційна скарга, ні судові рішення першої та апеляційної інстанцій не містять інформації щодо вартості спірної квартири, для визначення ціни позову та відповідно розміру судового збору суду необхідні відомості щодо вартості спірного майна.
З огляду на вказане вище, заявнику необхідно надати суду докази на підтвердження вартості спірної квартири та, у разі необхідності доплатити судовий збір відповідно до положень Закону України «Про судовий збір». За відсутності вказаних відомостей вирішення питання про відкриття касаційного провадження не вбачається можливим, оскільки суд не може встановити точну ціну позову.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві, Печерський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявниці строк для усунення її недоліків.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393, 394 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання представника Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» - адвоката Кулачка Тараса Миколайовича про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.
Поновити Державному некомерційному підприємству «Державний університет «Київський авіаційний інститут» строк на касаційне оскарження рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29 вересня 2025 року та постанови Київського апеляційного суду від 02 квітня 2026 року.
Касаційну скаргу представника Державного некомерційного підприємства «Державний університет «Київський авіаційний інститут» - адвоката Кулачка Тараса Миколайовича, на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 29 вересня 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 02 квітня 2026 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали до 12 червня 2026 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали щодо оформлення касаційної скарги відповідно до вимог статті 392 ЦПК України касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Ю. Сакара