Справа № 643/5475/26
Провадження № 2/643/4962/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(заочне)
26.06.2026   м. Харків
Салтівський районний суд міста Харкова в складі:
головуючого Тимош О. М.,
за участі секретаря судового засідання Глушка С. В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
ВСТАНОВИВ:
У березні 2026 року позивач АТ «Акцент-Банк» в особі представника звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить стягнути заборгованість за кредитним договором №б/н від 15.10.2024 у сумі 28 253,65 грн станом на 18.03.2026.
В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що 15.10.2024 ОСОБА_1 приєднався до умов та правил надання банківських послуг в А-Банку з метою отримання банківських послуг та відкриття банківського (поточного) рахунку. 15.10.2024 відповідачем підписано заяву щодо встановлення кредитного ліміту, на підставі якої відповідачу відкрито поточний рахунок, встановлено на нього відповідний кредитний ліміт та видано платіжну картку як засіб доступу до рахунку. Вказаний документ містить всі суттєві умови кредитування, строк, розмір процентів, максимальний розмір кредиту, тощо.
Відповідачу надано кредит у вигляді встановлення кредитного ліміту на рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,80% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом та видано платіжну картку.
Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана ним анкета-заява про приєднання до умов та правил надання банківських послуг у А-Банку разом з умовами та правилами, які викладені на банківському сайті https://a-bank.com.ua/terms, складає між ним та банком кредитний договір, що підтверджується підписом у заяві.
АТ "А-БАНК" свої зобов`язання за договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит (встановив кредитний ліміт) у розмірі, відповідно до умов договору. Відповідач не надавав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором. Таким чином, у порушення умов кредитного договору а також ст. 509, 526, 1054 ЦК України, відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав.
У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором відповідач станом на 18.03.2026 має заборгованість – 28 253,65 грн, яка складається з наступного: 20 290,20 грн – заборгованість за кредитом; 7513,45 грн – заборгованість по відсоткам; 450,00 грн – пеня; 0,00 грн – штраф.
Ухвалою судді від 25.03.2026 позов залишено без руху.
31.03.2026 від позивача надійшла заява про усунення недоліків.
Ухвалою судді від 01.04.2026 провадження у справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час і місце розгляд справи, в позовній заяві зазначив про розгляд справи за відсутності представника позивача, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час і місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи не подавав, правом на відзив не скористався.
Відповідно до положень ч. 4 ст. 223 ЦПК України суд розглядає справу у відсутності відповідача та постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали цивільної справи та наявні у справі докази, встановив такі обставини.
15.10.2024 ОСОБА_1 підписав паспорт споживчого кредиту «Кредитна картка «Bolt» за допомогою електронного підпису, підтвердивши отримання та ознайомлення з інформацією про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту (зворот а.с.19-20).
15.10.2024 ОСОБА_1 підписав анкету-заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг в АТ «А-БАНК», чим підтвердив, що: до укладення угоди ознайомився з актуальними умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-БАНК» в повному об`ємі; дана анкета-заява разом з умовами та правилами надання банківських послуг АТ «А-БАНК» між ним та АТ «А-БАНК» становлять договір про надання банківських послуг зі строком дії 90 років, умови якого йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. В анкеті-заяві зазначено, що відповідач засвідчив генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем, що буде використовуватися для вчинення правочинів та платіжних операцій. Також відповідач визнав, що удосконалений електронний підпис є аналогом власноручного підпису. Анкета-заява містить докладну інформацію щодо особи ОСОБА_1 , зокрема дату народження, індивідуальний податковий номер, дані щодо видачі паспорта, адресу проживання, номер мобільного телефону, а також соціальний статус (зворот а.с.15-16).
15.10.2024 ОСОБА_1 підписав заяву про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком. На підставі заяви відповідачу було відкрито поточний рахунок у гривні. Як вбачається зі змісту заяви, відповідачу встановлено кредитний ліміт на поточний рахунок, мета отримання кредиту – споживчі цілі. Сума кредиту (ліміту) – від 1000,00 грн до 200 000,00 грн. Пільговий період користування кредитним лімітом становить до 62 днів за ставкою 0,000001%. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватися процентна ставка 3,4% на місяць. Проценти за користування кредитом сплачуються у складі щомісячного платежу. Строк кредитування – 240 місяців. При невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту застосовується ставка у розмірі 6,8% у місяць, яка нараховується на загальну суму заборгованості. Кредит надається клієнту відповідно до тарифів, які розміщуються на вебсайті банку у розділі «Картки» (зворот а.с.16-18).
До позову банком долучено витяг з умов та правил надання банківських послуг у АТ «Акцент-Банк», тарифи по картці «Зелена», які не підписані відповідачем, та довідку про систему гарантування вкладів фізичних осіб, підписану відповідачем (а.с.29-35, 36-37, 19).
З виписки по картці клієнта ОСОБА_1 за період з 15.10.2024 по 18.03.2026 вбачається, що останній користувався кредитними коштами (а.с.21-27). Також з виписки вбачається, що за період з 01.05.2025 по 01.03.2026 ОСОБА_1 були нараховані штрафи в сумі 550,00 грн.
Відповідно до довідки за картами АТ «Акцент-Банк» ОСОБА_1 було відкрито рахунок № НОМЕР_1 та видано картки № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , № НОМЕР_5 строком дії до грудня місяця 2031 року (а.с.28).
З довідки за лімітами, оформленої на ОСОБА_1 вбачається, що кредитний ліміт по картці змінювався декілька разів, максимально був збільшений до 40 000 грн (зворот а.с.27).
Згідно з розрахунком заборгованості за договором №б/н від 15.10.2024 станом на 18.03.2026 загальна сума заборгованості відповідача складає 28 253,65 грн, з яких: 20 290,20 грн – загальний залишок заборгованості за тілом кредиту; 7513,45 грн – загальний залишок заборгованості за процентами; 450,00 грн – пеня (в розрахунку колонка під назвою «штраф»)(а.с.13-15).
Взяті на себе зобов`язання за договором від 15.10.2024 банк виконав своєчасно і повністю, надавши ОСОБА_1 кредитні ресурси, однак в порушення зазначених умов договору останній зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав.
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
У частинах першій, третій статті 509 ЦК України вказано, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»).
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
Відповідно до ч. 2 ст. 642 ЦК України якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1069 ЦК України якщо відповідно до договору банківського рахунка банк здійснює платежі з рахунка клієнта, незважаючи на відсутність на ньому грошових коштів (кредитування рахунка), банк вважається таким, що надав клієнтові кредит на відповідну суму від дня здійснення цього платежу . Права та обов`язки сторін, пов`язані з кредитуванням рахунка, визначаються положеннями про позику та кредит (параграфи 1 і 2 глави 71 цього Кодексу), якщо інше не встановлено договором або законом.
За змістом статті 1056-1 ЦК України розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).
Процентні ставки та інші відомості щодо кредиту, зазначені безпосередньо у Заяві про відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком від 15.10.2024, яка підписана відповідачем, а тому ці умови є погодженими сторонами.
У статті 3 Закону України «Про електрону комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі.
Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею (стаття 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Також, статтею 204 ЦК України встановлено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. 
Позивачем надано суду письмову форму укладеного між ОСОБА_1 та АТ «Акцент-Банк» договору від 15.10.2024. Заява підписана ОСОБА_2 кизи електронним підписом, згідно з положеннями Закону України «Про електронну комерцію». Заява містить погоджені сторонами: суму кредиту (ліміту), строк кредитування та проценту ставку.
Будь-яких доказів на спростування того, що договір був укладений в електронному вигляді, відповідачем не надано.
Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «Акцент-Банк» не повернуті, а також вимоги частини другої статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, а тому позивач вправі вимагати захисту своїх прав через суд шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів та процентів, передбачених договором.
Щодо нарахування позивачем пені (в розрахунку зазначено як штраф) суд зазначає таке.
Так, позивачем заявлено вимогу про сплату пені у сумі 450,00 грн за прострочення відповідачем строку погашення заборгованості за кредитним договором №б/н від 15.10.2024. Як вбачається з розрахунку заборгованості, пеня (штраф) була нарахована за період з 31.05.2025 по 01.03.2026 у загальній сумі 450,00 грн та ця заборгованість була включена банком до загальної заборгованості до договору. Крім того, з виписки по картці за кредитним договором №б/н від 15.10.2024 вбачається, що за період з 01.05.2025 по 01.03.2026 відповідачу було нараховано штраф у сумі 550,00 грн.
За приписами ч. 1 ст. 549, ч. 1, 2 ст. 551 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні» в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
Указом Президента України від 15.04.2025 №235/2025, затвердженого Законом України від 16.04.2025 №4356-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 9 травня 2025 року строком на 90 діб.
Указом Президента України від 14.07.2025 №478/2025, затвердженого Законом України від 15.07.2025 №4524-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 7 серпня 2025 року строком на 90 діб.
Указом Президента України від 20.10.2025 №793/2025, затвердженого Законом України від 21.10.2025 №4643-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 5 листопада 2025 року строком на 90 діб.
Указом Президента України від 12.01.2026 №40/2026, затвердженого Законом України від 14.01.2026 №4757-ІХ «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 3 лютого 2026 року строком на 90 діб
Згідно з п. 18 розділу «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
З наведеного вище випливає, що відповідач звільнений від сплати неустойки (пені) за договором №б/н від 15.10.2024 у період дії воєнного стану, тому позовні вимоги в частині стягнення з відповідача пені у сумі 450,00 грн не підлягають задоволенню. Оскільки банк неправомірно та безпідставно списав внесені на погашення боржником кошти в рахунок погашення штрафу в сумі 550,00 грн, суд вважає за потрібне зарахувати ці кошти в рахунок погашення заборгованості за кредитом (в частині 100 грн).
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених ст. 82 ЦПК України. 
Згідно з принципом диспозитивності, встановленим ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Враховуючи, що відповідач свої зобов`язання за договором належним чином не виконав, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову в загальні сумі 27 703,65 грн, з яких: 20 290,20 грн – заборгованість за кредитом; 7413,45 грн – заборгованість по відсоткам.
Питання щодо судових витрат судом вирішується відповідно до положень ст. 141 ЦПК України. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог та підлягає частковому стягненню з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача у сумі 2610,57 грн.
Керуючись ст.2,5,12,13,76-82,89,141,259,263-265,273,280-284,289,354,355 ЦПК України, -
УХВАЛИВ:
Позов Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості про стягнення заборгованості частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» заборгованість у сумі 27 703,65 грн, з яких: 20 290,20 грн – заборгованість за кредитом; 7413,45 грн – заборгованість по відсоткам.
В іншій частині позову - відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» судовий збір у сумі 2610,57 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач: Акціонерне товариство «Акцент-Банк», місцезнаходження: 49074, м. Дніпро, вул. Батумська, буд. 11, код ЄДРПОУ 14360080.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 .
Суддя О. М. Тимош