ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

30 квітня 2026 року 	м. Ужгород	№ 260/2334/25 	
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Іванчулинець Д.В.,
при секретарі судового засідання - Грига Н.В.,
за участю сторін та осіб, які беруть участь у розгляді справи:
представник позивача – Андроненко С.С.,
представник відповідача – Станкович В.І.,
представник третьої особи 1 – Тарчанин Р.С.,
третя особа 2 – Островський Л.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Відділу житлово-комунального господарства та благоустрою Холмківської сільської ради Ужгородського району (вул. Свободи, буд. 50, с. Холмок, Ужгородський район, Закарпатська область, 89422, код ЄДРПОУ 45032582) до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області (пл. Народна, буд. 4, м. Ужгород, Закарпатська область, код ЄДРПОУ 40922492), третьої особи – Товариства з обмеженою відповідальністю «Коватехбуд» (вул. Легоцького, буд. 48, каб. 3, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ 33925714), третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача – інженера з технічного нагляду ФОП ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про визнання протиправними та скасування акту, - 

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 30 квітня 2026 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено 11 травня 2026 року.

Відділ житлово-комунального господарства та благоустрою Холмківської сільської ради Ужгородського району (далі - позивач) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області (далі – відповідач), третьої особи – Товариства з обмеженою відповідальністю «Коватехбуд» (далі – третя особа), в якому просить: 
1) прийняти дану позовну заяву до провадження; 
2) визнати незаконним та скасувати Акт Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області від 13.02.2025 року №000017-15/01 складений за результатами перевірки закупівлі з Капітального ремонту вул. Станційна в с. Минай Ужгородського району (ДК 021:2015: 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь).
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області було проведено перевірку закупівлі з капітального ремонту вул. Станційна в с. Минай, Ужгородського району (ДК 021:2015:45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь). За результатами проведення вищезгаданої перевірки Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області був складений акт від 13.02.2025 року №000017-15/01.
З вищевказаним актом позивач, не погоджується, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим і звернувся до суду.
07 квітня 2025 року ухвалою судді Закарпатського окружного адміністративного суду було відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін.
16 квітня 2025 року до Закарпатського окружного адміністративного суду від представника відповідача по даній справі надійшов відзив на позовну заяву, згідно змісту якого вбачається, що останній заперечує проти задоволення позовних вимог у повному обсязі та просить суд відмовити позивачеві в задоволені позову повністю.
18 квітня 2025 року до суду від третьої особи 1 надійшли письмові пояснення з приводу позову, згідно яких позовні вимоги просить задовольнити.
09 травня 2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшов відповідь на відзив в якому просить суд адміністративний позов задовольнити.
16 травня 2025 року до Закарпатського окружного адміністративного суду від позивача надійшло клопотання про залучення третьої особи.
19 травня 2025 року Закарпатським окружним адміністративним судом постановлено ухвалу про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача – інженера з технічного нагляду ФОП ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ). 
12 червня 2025 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог.
09 липня 2025 року до Закарпатського окружного адміністративного суду від представника відповідача по даній справі надійшли пояснення на заяву про збільшення позовних вимог. 
26 грудня 2025 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було закрито підготовче провадження у даній справі та призначено розгляд такої по суті.
Представник позивача у судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги у повному обсязі з мотивів наведених у позові та відповіді на відзив, просив суд задовольнити адміністративний позов повністю.
Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог у повному обсязі з мотивів наведених у відзиві на позовну заяву та просила суд відмовити у задоволенні повністю.
Представник третьої особи 1 у судовому засідання підтримав позицію представника позивача.
Третя особа – ФОП ОСОБА_1 також підтримав позицію представника позивача. 
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить наступних висновків.
Судом встановлено, що Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області з 24.01.2025 по 06.02.2025р., було проведено перевірку закупівлі з капітального ремонту вул. Станційна в с. Минай Ужгородського району (ДК 021:2015:45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь). 
За результатами проведення вищезгаданої перевірки Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області був складений Акт від 13.02.2025 року №000017-15/01.
Відділ житлово-комунального господарства та благоустрою Холмківської сільської ради Ужгородського району направив на адресу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області заперечення, в якому просив орган державного фінансового контролю виключити з акту всі недостовірні твердження, що не підтверджені належними доказами та вжити заходів документального та фактичного підтвердження виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення.
18.03.2025 року до відділу житлово-комунального господарства та благоустрою Холмківської сільської ради Ужгородського району надійшов лист вимога Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області від 17.03.2025 року №130716-13/547-2025 «Про усунення виявлених порушень» згідно якого орган державного фінансового контролю відхилив вимоги відділу щодо виключення з акту всі недостовірні твердження, що не підтверджені належними доказами та вжити заходів документального та фактичного підтвердження виду, обсягу і якості операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності та повноти відображення. Також, вимагає у відділу житлово-комунального господарства та благоустрою Холмківської сільської ради Ужгородського району забезпечити відшкодування з ТОВ «КОВАТЕХБУД» вартості виконаних будівельних робіт на суму 175770,15 грн. з ПДВ та відшкодувати зайві сплаченні кошти технагляду у сумі 2380,98 грн. без урахування 5% єдиного податку.
Вважаючи вказану вимогу відповідача протиправною, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначено Законом України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні від 26.01.1993 № 2939-ХІІ.
Статтею 2 Закону України № 2939-XII визначено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
В свою чергу стаття 2 частина 2 Закону України № 2939-XII передбачає, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Під час проведення заходів державного фінансового контролю посадові особи органу державного фінансового контролю зобов`язані застосовувати об`єктивні методи дослідження та використовувати достовірні джерела інформації з метою підтвердження виду, обсягу операцій та розрахунків для з`ясування їх реальності повноти відображення.
З акта перевірки вбачається, що відповідачем при перевірці виконання умов договору виявлено включення коштів на покриття ризиків, пов`язаних з виконанням робіт до Договірної ціни та акту виконаних робіт б/н та №1 (за рахунок коштів на покриття ризиків) за грудень 2024 року (від 12.12.2024 року) без обгрунтувальних розрахунків підрядника у розмірі 49543,00 грн., без урахування ПДВ, або 59451,60 грн., з урахуванням ПДВ. 
Відповідно до пункту 1.1. Настанови визначення вартості будівництва затверджені Наказом Міністерства розвитку громад та територій України 01 листопада 2021 року № 281 визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування (далі будівництво). Ця Настанова є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії (далі державні кошти). Застосування цієї Настанови при будівництві об`єктів із залученням інших джерел фінансування обумовлюється договором. 
Відповідно до пункту 6.1 Настанови взаєморозрахунки за обсяги виконаних робіт проводяться за період, встановлений в договорі (щомісячно, за етап тощо). При визначенні вартості виконаних обсягів робіт і проведенні взаєморозрахунків за виконані роботи по об`єкту будівництва застосовуються первинні облікові документи «Акт приймання виконаних будівельних робіт» (форма № КБ-2в) і «Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати» (форма № КБ-3), які наведено у додатку 36 та додатку 37 цієї Настанови, та при твердій договірній ціні за укрупненими показниками вартості «Звіт про виконання робіт за контрактом на об`єкті будівництва за період (місяць/рік)», «Підсумковий звіт про вартість виконаних робіт за контрактом на об`єкті 50 будівництва за період» та «Акт здавання-приймання виконаних будівельних робіт», які наведено у додатках 38, 39 та 40 цієї Настанови. 
У вартість виконаних робіт враховуються прямі витрати, загальновиробничі витрати, кошти на зведення і розбирання тимчасових будівель і споруд, кошти на виконання будівельних робіт у зимовий (літній) період, інші супутні витрати (на відрядження, перевезення працівників, доплати працівникам у зв`язку з втратою часу в дорозі тощо), а також прибуток, адміністративні витрати, кошти на покриття ризиків, на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, податки, збори, обов`язкові платежі, встановлені законодавством і не враховані складовими вартості будівництва, податок на додану вартість. 
При розрахунках за виконані будівельні роботи за контрактами, фінансування яких здійснюється за рахунок коштів міжнародних фінансових установ за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовуються первинні облікові документи «Звіт про виконання робіт за контрактом на об`єкті будівництва за період (місяць/рік)», «Підсумковий звіт про вартість виконаних робіт за контрактом на об`єкті будівництва за період», «Акт здавання-приймання виконаних будівельних робіт», які наведено у додатках 38, 39 та 40 цієї Настанови. 
У разі застосування твердої договірної ціни за укрупненими показниками вартості при визначенні вартості виконаних обсягів робіт і проведенні взаєморозрахунків за виконані роботи пункти 6.4, 6.15 цієї Настанови не застосовуються. 
Відповідно до пункту 6.2 Настанови за твердої договірної ціни взаєморозрахунки проводяться на підставі виконаних обсягів робіт та їх вартості, визначеної в договірній ціні. 
При взаєморозрахунках за обсяги виконаних робіт кошти на покриття ризиків враховуються в «Актах приймання виконаних будівельних робіт» або в «Звітах про виконання робіт за контрактом на об`єкті будівництва за період (місяць/рік)» пропорційно вартості виконаних у звітному періоді робіт, в розмірі передбаченому договірною ціною без підтвердження розрахунками. 
При взаєморозрахунках за обсяги виконаних робіт кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, враховуються в «Актах приймання виконаних будівельних робіт» в порядку, обумовленому договором, за відповідними обґрунтовуючими розрахунками, у межах розміру коштів, передбачених договірною ціною. 
Пунктом 4.40 розділу IV Настанови визначено, що кошти на покриття ризиків всіх учасників будівництва призначені на відшкодування: 1) збільшення об`ємів робіт, спричиненого виконанням додаткових робіт та витрат, характер і методи виконання яких не можуть бути точно визначені під час проектування та уточнюються в процесі будівництва та виникнення додаткових витрат; 2) збільшення вартості об`єкта будівництва, спричиненого зміною будівельних норм та нормативних документів. 
Відповідно до пункту 5.31 розділу V Настанови у ціні пропозиції учасника процедури закупівлі (договірній ціні) враховуються кошти на покриття ризиків, пов`язаних з виконанням робіт, що пропонуються, розмір яких залежить від сукупності цілого ряду факторів, у тому числі: 1) стадії проектування; 2) виду будівництва; 3) технічної та технологічної складності об`єкта будівництва, складності виконання будівельних робіт; 4) тривалості будівництва; 5) способів фінансування будівництва; 6) виду договірної ціни, що пропонується за умовами конкурсних торгів. Зазначені кошти враховуються у розмірі, визначеному на підставі обґрунтовувальних розрахунків підрядника, виходячи з перелічених факторів. При цьому: а) за твердої договірної цінив розмірі до 1,5%; б) за динамічної договірної ціни не враховується. Розмір цих коштів залежить від повноти інформації про об`єкт замовлення та способи виконання робіт, що зменшує небезпеку непередбачених ситуацій на будівельному майданчику при виконанні робіт. 
З аналізу вказаної норми резюмується, що у ціні пропозиції учасника процедури закупівлі (договірній ціні) враховуються кошти на покриття ризиків, пов`язаних з виконанням робіт, що пропонуються, розмір яких залежить від сукупності цілого ряду факторів, у тому числі виду договірної ціни, що пропонується за умовами конкурсних торгів, повноти інформації про об`єкт замовлення тощо, тобто положення Настанови у цій частині носять інформативний характер. 
Окремого документа для розрахунку ризиків Настановою не передбачено, а перелік факторів, які впливають на визначення розміру коштів є орієнтувальним для сторін. 
Саме непередбачуваний характер таких додаткових робіт/витрат, які неможливо передбачити на стадії проектування, унеможливлює об`єктивний детальний розрахунок цих робіт/витрат наперед, так як такі роботи/витрати не можуть бути чітко зпрогнозовані. 
З огляду на це в Настанові зазначено пороговий розмір таких витрат за твердої договірної ціни в розмірі до 1,5%. 
Розрахунок на покриття ризиків оформлюється у складі зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва. Цей документ є невід`ємною частиною проектної документації і містить загальну вартість будівництва, включаючи витрати на можливі ризики. 
Договірна ціна, в яку включено кошти на покриття ризиків до 1,5% не суперечить ні вимогам тендерної документації Замовника, ні вимогам Настанови, що спростовує викладені в Акті ревізії висновки відповідача. 
А відтак, ні Договірні ціни, в які включені кошти на покриття ризиків до 1,5%, а ні акти форм КБ-2в підрядників, в які включені додаткові роботи характер і методи виконання яких не можна було точно визначити під час проектування та оплачені за рахунок коштів на покриття ризиків не суперечать ні нормам чинного законодавства та в свою чергу прямо передбачені Настановою з визначення вартості будівництва», яка затверджені наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281. 
Тому виконані роботи та оплата таких робіт, не призвели до завищення їх вартості, виконані в рамках і обсягах та на умовах договірної ціни та цінової пропозиції учасників закупівлі які розрахована у повній відповідності до Настанови з визначення вартості будівництва», яка затверджена наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281 і є нижчими від очікуваної вартості. 
Відповідно до пункту 6.2 абзацу 3 Настанови, при взаєморозрахунках за обсяги виконаних робіт кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, враховуються в «Актах приймання виконаних будівельних робіт» в порядку, обумовленому договором, за відповідними обґрунтовуючими розрахунками, у межах розміру коштів, передбачених договірною ціною. 
Отже відповідний обґрунтовуючий розрахунок пов`язується лише з випадком взаєморозрахунків за обсяги виконаних робіт саме на покриття додаткових витрат, що пов`язані з інфляційними процесами. Спірним же питанням є кошти на покриття ризиків і застосовані судом настанови не вимагають обґрунтовуючого розрахунку при взаєморозрахунках за обсяги виконаних робіт у спірному випадку. 
Так, у грудні 2024 року ТОВ «КОВАТЕХБУД» виконані додаткові роботи які включено до акту форми КБ-2в за грудень 2024 року від 12.12.2024 б/н та М91 загальною вартістю 59451,60 грн., з ПДВ за КПКВ 1217461, КЕКВ 3132, що не суперечить вимогам частини першої статті 877, частини першої статті 526 Цивільного кодексу України, статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», та без порушення пункту 6.3.3. договору про виконання робіт від 18.12.2024 М.» 142, пункту 5.31 Настанови з визначення вартості будівництва, затвердженої наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01 листопада 2021 року М 281 зі змінами. 
В Акті перевірки вказано, що було завищення вартості виконаних будівельних робіт за рахунок включення до актів виконаних робіт матеріалів які фактично не використовувались. Відповідно до акту виконаних будівельних робіт від 12.12.2024 року (загальна вартість по акту: 4047309,60 грн.) поз. 11/11 (розділ улаштування дренажних прорізів) виконана робота з засипання вручну дренажних траншей щебеневим матеріалом за нормою КР1-20-2 у кількості 48м3, з використанням матеріалу щебінь із природного каменю для будівельних робіт, фракція 40-70 мм за нормою С1421-9454 у кількості 36м3, та щебінь із природного каменю для будівельних робіт, фракція 20-40 мм у кількості 12м3 за нормою С1421 -9453. 
Після виконання робіт на підставі доповідної записки головного бухгалтера було складено Акт-довідку коригуючу (до АВР за грудень2024 року від 12.12.2024 року) за грудень 2024 року, в якому внесені зміни щодо використаних матеріалів. 
У відповідності до Матеріального звіту по матеріалах за 01.11.24-31.12.24 за місцем зберігання: Виробнича дільниця с. Минай, вул. Станційна» використовувався щебінь фракції 70/120 в кількості 36м3. 
Згідно Акту списання №СпЕ-000387 від 12.12.2024 року було використано щебінь фракції 70/120 в кількості 36м3 на суму 33840 грн. Вказане підтверджується висновком судового експерта Павлича О.В. №Е-35/25 від 30.10.2025 року, що фактично замість заактованого «Щебінь із природнього каменю для будівельних робіт, фракція 40-70мм» влаштовано «Щебінь із природного каменю для будівельних робіт, фракція 70/120 мм» при цьому фракція 70/120 була передбачена кошторисною частиною проектної документації з тим же об`ємом. 
Також в Акті зазначено, що було завищення вартості робіт за рахунок завищення обсягу (ваги) використаного асфальтобетону. 
На запит № 5 від 29.01.2025 року Замовником надано протокол випробування асфальтобетону № 1212/3 від 12 грудня 2024 року, відповідно до якого середня (максимальна) густина кернів становить 2,3г/см3 (або 2.3т/м3) в Акті виконаних будівельних робіт №1 поз. 35/35, 36/36 виконувалась робота з улаштування покриттів загальною товщиною 6см із гарячих асфальтобетонних сумішей. Поз. 37/37 зазначено використання суміші асфальтобетонні гарячі і теплі, що застосовуються у верхніх шарах покриттів, дрібнозернисті, тип Б, марка, 2 шифр: С1421-9838 у кількості 266,8 т. Тобто 1840 м2 х 0,06м (товщина) = 110,4 м3 відповідно щільність асфальту становить: 266,8/110,4 = 2,4167 т/м3, що на 0,1167 т/м3 більше ніж визначено протоколом випробування асфальтобетону. Підрядником внесені недостовірні данні в первинні документи якими є акти виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в, що призвело до завищення вартості виконаних робіт на 0,1167 х 110,4 х 4925 = 63452,12 грн., без ПДВ або 76142,55 грн., з ПДВ. 
В Акті перевірки не вказано якою саме нормативно-правовою нормою або Законом регулюється формула за якою виведена матеріальна шкода в сумі - 63462,12 грн., без ПДВ або 76142,55 грн., з ПДВ. В Протоколі за результатами випробувань вказана фактична товщина покриттів 6,2 та 6,0см що в середньому становить 6,1см, що суттєво впливає на загальний результат. Відповідно 1840 м2 (площу покриття) х 0,061 (фактична товщина) х 2,3 (густина керна) = 258,152 т асфальтобетону. 
Таким чином, кількість асфальтобетону згідно Акту перевірки становить 266,8 т, а при середній товщині покриття - 6,1 становить - 258,152 т, тобто різниця у розрахунках становить - 8,642 т. 
Середня густина, водонасичення, залишкова пористість та інші фізико-механічні властивості є основними показниками для визначення якості асфальтобетонної суміші. (ДБН Б.В. 2.7-119:2011 ГУ, ДСТУ Б.В. 2.7 319:2016 Методи випробувань). Середня густина є проміжним визначеним показником під час проведення лабораторних випробувань, також вона є основною для визначення інших нормованих величин (водо насичення, залишкова пористість, коефіцієнт ущільнення). Середня густина не нормується, але беруться до уваги її дані тільки для розрахунку нормованих показників, які повинні відповідати технічним вимогам. Проведеним оглядом встановлено що фактична площа укладення асфальту становить - 2152,1 м2. Витрата асфальтобетону при площі укладення асфальтобетону складе 2152,1 м2 х 143,43 = 308 675,70 кг = 308,676 т. Кут природнього укосу кожна сторона трикутник по 6 см шириною та висотою. Площа трикутника становить 6 см х 6 см/2 =18см 2-0,0018м2 Довжина обох сторін становить 1022 м (врахуванням поворотів на заїздах)відповідно об`єм на всю довжину - буде становити 0,0018 х 1022 = 1,84 м3. Вага асфальтобетону 2,35т/м3 х 1,84м3 = 4,324 т. Загальна вага асфальтобетону - 308,676+4,324 = 313 т. 
Згідно висновку Експертизи вартість фактично виконаних робіт з капітального ремонту вул. Станційна в с. Минай, Ужгородського району з врахуванням перевиконання становить - 4111376,60 грн. 
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що вимога органу державного фінансового контролю, спрямована на коригування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства, є обов`язковою до виконання. Стосовно відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги, оскільки такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом. 
Отже, правова природа письмової вимоги контролюючого органу породжує юридичні наслідки, зокрема обов`язки для свого адресата, а відтак, наділена рисами правового акту індивідуальної дії з урахуванням її змістовної складової, незалежно від форми документа, в якому вона міститься, і такий акт може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства у разі звернення із відповідним позовом. 
Вказана правова позиція відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним в постанові від 09 березня 2023 року (справа №500/2489/21).
Відповідно до пункту 1.1. Настанови визначення вартості будівництва затверджені Наказом Міністерства розвитку громад та територій України 01 листопада 2021 року № 281 Ця Настанова визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування (далі – будівництво). Ця Настанова є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії (далі – державні кошти). Застосування цієї Настанови при будівництві об`єктів із залученням інших джерел фінансування обумовлюється договором.
Відповідно до Настанови визначення вартості будівництва, Настановою з визначення вартості проектних, науково-проектних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво, що затверджених Наказом Міністерства розвитку громад та територій України 01 листопада 2021 року № 28, взаєморозрахунки за обсяги виконаних робіт проводяться за період, встановлений в договорі (щомісячно, за етап тощо). 
Відповідно до пункту 2.1 Настанови система ціноутворення у будівництві складається з цієї Настанови, Настанови з розроблення ресурсних елементних кошторисних норм, Настанови з визначення вартості проектних, науково-проектних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво, Настанови щодо визначення вартості наукових та науково-технічних робіт у будівництві, збірників кошторисних норм України, збірників укрупнених кошторисних норм, галузевих нормативних документів з ціноутворення, що прийняті відповідно до законодавства, кошторисних норм підприємств, індивідуальних кошторисних норм тощо. 
В свою чергу пунктом 2.5. Настанови передбачено, вартість будівництва визначається: 1) на стадії проектування Ї у складі інвесторської кошторисної документації; 2) на стадії визначення ціни пропозиції учасника процедури закупівель (договірної ціни, яка може встановлюватися твердою або приблизною (динамічною)); 3) на стадії проведення взаєморозрахунків — шляхом уточнення окремих вартісних показників, визначених на попередніх стадіях, залежно від виду договірної ціни в порядку, обумовленому в договорі.
Так, відповідно до пункту 6.1 Настанови взаєморозрахунки за обсяги виконаних робіт проводяться за період, встановлений в договорі (щомісячно, за етап тощо). При визначенні вартості виконаних обсягів робіт і проведенні взаєморозрахунків за виконані роботи по об`єкту будівництва застосовуються первинні облікові документи «Акт приймання виконаних будівельних робіт» (форма № КБ-2в) і «Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати» (форма № КБ-3), які наведено у додатку 36 та додатку 37 цієї Настанови, та при твердій договірній ціні за укрупненими показниками вартості — «Звіт про виконання робіт за контрактом на об`єкті будівництва за період (місяць/рік)», «Підсумковий звіт про вартість виконаних робіт за контрактом на об`єкті 50 будівництва за період» та «Акт здавання-приймання виконаних будівельних робіт», які наведено у додатках 38, 39 та 40 цієї Настанови. 
У вартості виконаних робіт враховуються прямі витрати, загальновиробничі витрати, кошти на зведення і розбирання тимчасових будівель і споруд, кошти на виконання будівельних робіт у зимовий (літній) період, інші супутні витрати (на відрядження, перевезення працівників, доплати працівникам у зв`язку з втратою часу в дорозі тощо), а також прибуток, адміністративні витрати, кошти на покриття ризиків, на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, податки, збори, обов`язкові платежі, встановлені законодавством і не враховані складовими вартості будівництва, податок на додану вартість. 
При розрахунках за виконані будівельні роботи за контрактами, фінансування яких здійснюється за рахунок коштів міжнародних фінансових установ за міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовуються первинні облікові документи «Звіт про виконання робіт за контрактом на об`єкті будівництва за період (місяць/рік)», «Підсумковий звіт про вартість виконаних робіт за контрактом на об`єкті будівництва за період», «Акт здавання-приймання виконаних будівельних робіт», які наведено у додатках 38, 39 та 40 цієї Настанови. 
У разі застосування твердої договірної ціни за укрупненими показниками вартості при визначенні вартості виконаних обсягів робіт і проведенні взаєморозрахунків за виконані роботи пункти 6.4 – 6.15 цієї Настанови не застосовуються. 
Так, відповідно до пункту 6.2 Настанови за твердої договірної ціни взаєморозрахунки провадяться на підставі виконаних обсягів робіт та їх вартості, визначеної в договірній ціні. При взаєморозрахунках за обсяги виконаних робіт кошти на покриття ризиків враховуються в «Актах приймання виконаних будівельних робіт» або в «Звітах про виконання робіт за контрактом на об`єкті будівництва за період (місяць/рік)» пропорційно вартості виконаних у звітному періоді робіт, в розмірі передбаченому договірною ціною без підтвердження розрахунками. При взаєморозрахунках за обсяги виконаних робіт кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, враховуються в «Актах приймання виконаних будівельних робіт» в порядку, обумовленому договором, за відповідними обґрунтовуючими розрахунками, у межах розміру коштів, передбачених договірною ціною. 
Пунктом 4.40 розділу IV Настанови визначено, що кошти на покриття ризиків всіх учасників будівництва призначені на відшкодування: 1) збільшення об`ємів робіт, спричиненого виконанням додаткових робіт та витрат, характер і методи виконання яких не можуть бути точно визначені під час проектування та уточнюються в процесі будівництва та виникнення додаткових витрат; 2) збільшення вартості об`єкта будівництва, спричиненого зміною будівельних норм та нормативних документів. 
Відповідно до пункту 5.31 розділу V Настанови у ціні пропозиції учасника процедури закупівлі (договірній ціні) враховуються кошти на покриття ризиків, пов`язаних з виконанням робіт, що пропонуються, розмір яких залежить від сукупності цілого ряду факторів, у тому числі: 1) стадії проектування; 2) виду будівництва; 3) технічної та технологічної складності об`єкта будівництва, складності виконання будівельних робіт; 4) тривалості будівництва; 5) способів фінансування будівництва; 6) виду договірної ціни, що пропонується за умовами конкурсних торгів. Зазначені кошти враховуються у розмірі, визначеному на підставі обґрунтовувальних розрахунків підрядника, виходячи з перелічених факторів. При цьому: а) за твердої договірної ціни —в розмірі до 1,5%; б) за динамічної договірної ціни – не враховується. Розмір цих коштів залежить від повноти інформації про об`єкт замовлення та способи виконання робіт, що зменшує небезпеку непередбачених ситуацій на будівельному майданчику при виконанні робіт.
Таким чином, з аналізу вказаної норми, судом резюмується, що у ціні пропозиції учасника процедури закупівлі (договірній ціні) враховуються кошти на покриття ризиків, пов`язаних з виконанням робіт, що пропонуються, розмір яких залежить від сукупності цілого ряду факторів, у тому числі виду договірної ціни, що пропонується за умовами конкурсних торгів, повноти інформації про об`єкт замовлення тощо, тобто положення Настанови у цій частині носять інформативний характер. 
Окремого документа для розрахунку ризиків Настановою не передбачено, а перелік факторів, які впливають на визначення розміру коштів є орієнтувальним для сторін. 
Саме непередбачуваний характер таких додаткових робіт/витрат, які неможливо передбачити на стадії проектування, унеможливлює об`єктивний детальний розрахунок цих робіт/витрат наперед, так як такі роботи/витрати не можуть бути чітко зпрогнозовані. 
З огляду на це в Настанові зазначено пороговий розмір таких витрат за твердої договірної ціни - в розмірі до 1,5%. 
Розрахунок на покриття ризиків оформлюється у складі зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва. Цей документ є невід`ємною частиною проектної документації і містить загальну вартість будівництва, включаючи витрати на можливі ризики.
Відтак, Договірна ціна, в яку включено кошти на покриття ризиків до 1,5% не суперечить ні вимогам тендерної документації Замовника, ні вимогам Настанови, що спростовує викладені в Акті ревізії висновки відповідача.
А відтак, ні Договірні ціни, в які включені кошти на покриття ризиків до 1.5%, а ні акти форм КБ-2в підрядників, в які включені додаткові роботи характер і методи виконання яких не можна було точно визначити під час проектування та оплачені за рахунок коштів на покриття ризиків не суперечать ні нормам чинного законодавства та в свою чергу прямо передбачені Настановою з визначення вартості будівництва», яка затверджені наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281.
Тому виконані роботи та оплата таких робіт, не призвели до завищення їх вартості, виконані в рамках і обсягах та на умовах договірної ціни та цінової пропозиції учасників закупівлі які розрахована у повній відповідності до Настанови з визначення вартості будівництва», яка затверджена наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281 і є нижчими від очікуваної вартості.
Відповідно до пункту 6.2 абзацу 3 Настанови, при взаєморозрахунках за обсяги виконаних робіт кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, враховуються в «Актах приймання виконаних будівельних робіт» в порядку, обумовленому договором, за відповідними обґрунтовуючими розрахунками, у межах розміру коштів, передбачених договірною ціною. 
Отже відповідний обґрунтовуючий розрахунок пов`язується лише з випадком взаєморозрахунків за обсяги виконаних робіт саме на покриття додаткових витрат, що пов`язані з інфляційними процесами. 
Спірним же питанням є кошти на покриття ризиків і застосовані судом настанови не вимагають обґрунтовуючого розрахунку при взаєморозрахунках за обсяги виконаних робіт у спірному випадку.
Таким чином, суд приходить до висновку, що вимоги відповідача щодо усунення виявлених порушень необґрунтованими.
Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини (зокрема, від 09.12.1994, справа "Руїс Торіха проти Іспанії", заява № 18390/91; від 21.01.1999, справа "Гарсія Руїз проти Іспанії") - суд нагадав, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Ступінь суворості цієї вимоги може бути різною залежно від характеру рішення, і він має визначатися, виходячи із обставин справи. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу давати докладну відповідь на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Відповідно до статті 77 частини 1 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Враховуючи викладене суд доходить висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення.
Керуючись ст. ст. 5, 9, 19, 77, 139, 205, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Відділу житлово-комунального господарства та благоустрою Холмківської сільської ради Ужгородського району (вул. Свободи, буд. 50, с. Холмок, Ужгородський район, Закарпатська область, 89422, код ЄДРПОУ 45032582) до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області (пл. Народна, буд. 4, м. Ужгород, Закарпатська область, код ЄДРПОУ 40922492), третьої особи – Товариства з обмеженою відповідальністю «Коватехбуд» (вул. Легоцького, буд. 48, каб. 3, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ 33925714), третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача – інженера з технічного нагляду ФОП ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про визнання протиправними та скасування акту – задовольнити повністю.
2. Визнати незаконним та скасувати Акт Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області від 13.02.2025 року №000017-15/01 складений за результатами перевірки закупівлі з Капітального ремонту вул. Станційна в с. Минай Ужгородського району (ДК 021:2015: 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь). 
3. Визнати незаконним та скасувати вимогу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області від 17.03.2025 року №130716-13/547-2025 «Про усунення виявлених порушень».

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя	Д.В. Іванчулинець