Кегичівський районний суд Харківської області 
Справа № 643/6411/26 
№ провадження 2/624/357/26 
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
Іменем України
селище Кегичівка 07 липня 2026 року 
Кегичівський районний суд Харківської області, у складі 
головуючого судді Куст Н.М.,
за участю секретаря судового засідання Ткаченко А.О., 
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №643/6411/26,
позивач: акціонерне товариство «Комерційний Банк «Глобус» (далі – АТ «КБ «Глобус»),
представник позивача: Рибитва Олександр Анатолійович,
відповідач: ОСОБА_1 ,
суть вимог: про стягнення заборгованості,
В С Т А Н О В И В:
Виклад позиції позивача.
АТ «КБ «Глобус» в особі представника Рибитви О.А. звернулося до суду з позовом в якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача заборгованість за договором про надання споживчого кредиту АТ «КБ «Глобус» для фізичних осіб від 22 липня 2020 року в розмірі 35327,36 грн та понесені судові витрати.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 22 липня 2020 року ОСОБА_1 подано до АТ «КБ «Глобус» заяву-анкету на приєднання до договору про надання споживчого кредиту АТ «КБ «Глобус» для фізичних осіб, надалі договір, чим акцептовано Публічну пропозицію АТ «КБ «Глобус». Договір про надання споживчого кредиту АТ «КБ «Приватбанк» для фізичних осіб є договором приєднання в розуміння ст. 634 ЦК України.
В заяві–анкеті позичальником зазначено власні персональні дані, погоджено умови кредитування та графік платежів заборгованості за споживчим кредитом, сума кредиту 26561,90 грн, строк кредитування 24 місяців з 22 липня 2020 року по 21 липня 2022 року; пільговий період 4 місяців з 22 липня 2020 року по 22 листопада 2020 року, комісія з управління кредитом, міс -3,00%, розмір процентної ставки % річних – 0.00010%, схема повернення кредиту –ануїтет, реальна процентна ставка,% річних-71,94670%,  загальна вартість кредиту -43295,96 грн.
У зв`язку з неналежним виконанням умов договору у відповідача станом на 01 травня 2025 року, заборгованість позичальника за договором, становить 35327,36 грн, в тому числі: 26561,90 грн-прострочена заборгованість по кредиту; -8765,46 грн - прострочена заборгованість по відсоткам.
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
31 березня 2026 року представник позивача звернувся до Салтівського районного суду м. Харків з позовом.
Ухвалою судді Салтівського районного суду м. Харків від 02 квітня 2026 року передано за підсудністю до Берестинського районного суду Харківської області.
Ухвалою судді Берестинського районного суду Харківської області від 30 квітня 2026 року передано за підсудністю до Кегичівського районного суду Харківської області.
21 травня 2026 року матеріали цивільної справи надійшли до Кегичівського районного суду Харківської області.
Ухвалою Кегичівського районного суду Харківської області від 22 травня 2026 року провадження по справі відкрито за правилами спрощеного провадження, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 09 червня 2026 року. 
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду повідомлявся належним чином, одночасно з позовом надав заяву, в якій повідомляється, що позовні вимоги підтримує, просить розглянути справу без його участі, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Частиною 3 ст. 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Причину неявки відповідачка суду не повідомила. Відзив на позов до суду від відповідача не надходив.
Крім того, згідно рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення, відповідно до поштової відмітки відправлення повернуті без вручення, з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Виклики були направлені за останньою відомою зареєстрованою адресою місця проживання відповідача. Іншої адреси суду не повідомлено. 
Відповідно до п. 2 ч. 7, п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Згідно з ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Ухвалою суду від 07 липня 2026 року постановлено ухвалити заочне рішення.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
Судом встановлено, що 22 липня 2020 року між АТ «КБ «Глобус» та ОСОБА_1 було укладено договір про надання комплексу послуг банківського обслуговування шляхом підписання Заяви-Анкети на приєднання до Договору про надання комплексу банківського обслуговування АТ «КБ «Глобус».
В заяві–анкеті позичальником зазначено власні персональні дані, погоджено умови кредитування та графік платежів заборгованості за споживчим кредитом, сума кредиту 26561,90 грн, строк кредитування 24 місяців з 22 липня 2020 року по 21 липня 2022 року; пільговий період 4 місяців з 22 липня 2020 року по 22 листопада 2020 року, комісія з управління кредитом, міс -3,00%, розмір процентної ставки % річних – 0.00010%, схема повернення кредиту –ануїтет, реальна процентна ставка,% річних-71,94670%,  загальна вартість кредиту -43295,96 грн.
Пунктом 1.1.2 Договору визначено, що дата набрання чинності Договору визначається Заявою-Анкетою на приєднання до Договору, якщо інше не передбачено умовами Договору. Місцем укладання Договору є місцезнаходження структурних підрозділів Банку та/або Кредитного посередника Банку (відділення, точки продажів, магазини або іншого місця надання Банком послуг, в т.ч. через Мобільний додаток), в якому Клієнт подає Заяву-Анкету на приєднання до Договору.
Згідно з п. 1.1.3 Договору, укладаючи цей Договір, Сторони приймають на себе всі обов`язки та набувають всіх прав, передбачених Договором.
Відповідно до п. 1.1.5 Договору, підписанням Заяви-Анкети на приєднання до Договору, в тому числі в електронному вигляді з використанням Електронною підпису, Клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення Договору Клієнт ознайомився з повним текстом Договору з додатками (в тому числі Тарифами), повністю зрозумів його зміст та погоджується зі всіма умовами Договору та Тарифами, що є чинними на дату укладання цього Договору.
Відповідно до Графіка платежів, Позичальник зобов`язаний щомісячно з 1-го (першого) по 10-те (десяте) числа кожного місяця, вказаного графіку платежів сплачувати визначену суму платежу у розмірі 1731,84 грн.
Згідно з п.5.1.4 Договору, клієнт зобов`язаний своєчасно сплачувати проценти за користування Кредитом, комісії та штрафні санкції (за наявності) в порядку, передбаченому цим Договором (в т.ч. Заявою-Анкетою на приєднання до Договору).
Також, 22 липня 2020 року відповідачем підписано Паспорт споживчого кредиту, який містить основні умови кредитування з урахуванням побажань споживача, інформацію щодо орієнтовної реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача, порядок повернення кредиту.
Відповідач не виконав своїх договірних зобов`язань, внаслідок чого станом 01 травня 2025 року, заборгованість позичальника за договором, становить 35327,36 грн, в тому числі: 26561,90 грн-прострочена заборгованість по кредиту; -8765,46 грн- прострочена заборгованість по відсоткам.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Статтею 634 ЦК України передбачена можливість укладення договору приєднання, тобто договору, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до частини 1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Згідно зі статтею 610, 612 ЦК України - порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
На час розгляду справи судом відповідачем не надано даних, які б свідчили про погашення заборгованості у добровільному порядку.
Зважаючи, що відповідачем належним чином не виконано умови кредитного договору, заборгованість у повному обсязі не погашено, то наявні підстави для її стягнення у судовому порядку.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором в загальному розмірі 35327,36 грн.
При цьому суд враховує, що відповідач не надав суду відзив з відповідними запереченнями та доказами на їх підтвердження, у тому числі контррозрахунок.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (Проніна проти України, №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.).
Також позивач просив стягнути на його користь витрати на правову допомогу в розмірі 7500,00 грн, що підтверджуються копією Договору про надання правової допомоги № 010725 від 01 липня 2025 року, копією акту прийому-передачі послуг за Договором №010725 від 01 липня 2025 року, що включає детальний обсяг робіт та платіжною інструкцією №23613 від 16 лютого 2026 року.
Згідно із актом про отримання правової допомоги від 01 липня 2025 року встановлено, що відносно відповідача адвокатом Рибитвою О.А. були надані послуги на суму 7500,00 грн, з яких 1500,00 грн. - первинна консультація (1 година), 6000,00 грн. – складання та подання позову до суду (4 години).
Кошти позивачем були сплачені адвокату Рибитві О.А. до звернення до суду у повному обсязі, що підтверджується платіжною інструкцією №23613 від 16 лютого 2026 року.
Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.
Відповідно до ч. 1 ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (частина друга статті 137 ЦПК України).
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина третя статті 137 ЦПК України).
Згідно ч.8 ст.141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Отже, процесуальний закон передбачає доведення розміру витрат на професійну правову допомогу шляхом подання стороною попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, детального опису робіт (наданих послуг), а також надання доказів понесення таких витрат та їх співмірності у випадку заперечень проти їх розміру іншої сторони.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Згідно з п.4 ч.1 ст.1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
Відповідно до ст.19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» видами адвокатської діяльності, зокрема, є: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.
Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення представництва на надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок його обчислення, зміни та умови повернення визначаються у договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховується складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).
Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом і може бути змінений лише за їх взаємною домовленістю. Суд не має права його змінювати і втручатися у правовідносини адвоката та його клієнта.
Разом із тим, чинне цивільно-процесуальне законодавство визначило критерії, які слід застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу.
Частиною 4 ст.137 ЦПК України встановлено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Таким чином, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою.
Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи зокрема на складність справи, витрачений адвокатом час.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.
Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 02 липня 2020 року в справі № 362/3912/18 (провадження № 61-15005св19).
Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України, заява № 19336/04, п. 269).
З матеріалів справи вбачається, що позивач поніс вказані витрати. Водночас такі витрати в даній справі не є співмірними із заявленими вимогами. До того ж, оцінюючи такі витрати, суд виходить з того, що вказана справа не потребує нового правозастосування чи деталізації позиції сторони, за своєю правовою природою вимагає лише здійснити розпис боргу, вказати відповідача, номер договору та підтвердити це відповідними доказами, наявними у позивача, тобто в даній справі йдеться не про творчий підхід адвоката, а виконання суто канцелярської роботи, що не відповідає заявленим до стягнення витратам, у тому числі з урахуванням кількості додатків до позовної заяви. До того ж правовий аналіз наявних документів, як і первинна консультація, охоплюється поняттям підготовки позовної заяви за своєю правовою природою, тобто входить до меж складання позовної заяви для подачі до суду.
Тому розумним і достатнім розміром витрат на правову допомогу в даній справі є 3000,00 грн, що відповідає критерію реальності наданих у справі адвокатських послуг.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Таким чином, у зв`язку із задоволенням позову в повному обсязі, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача, сплачений судовий збір в розмірі 3328,00 грн.
Керуючись ст. 1, 2, 4, 12, 76-82, 95, 141, 263-268, 280-284, 288, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву акціонерного товариства «Комерційний Банк «Глобус» в особі представника Рибитви Олександра Анатолійовича до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості – задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Комерційний Банк «Глобус» заборгованість за договором про надання споживчого кредиту АТ «КБ «Глобус» для фізичних осіб від 22 липня 2020 року в розмірі 35327 (тридцять п`ять тисяч триста двадцять сім) грн 36 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Комерційний Банк «Глобус» витрати по сплаті судового збору в сумі 3328 (три тисячі триста двадцять вісім) грн та витрати на правничу допомогу в сумі 3000 (три тисячі) грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач та треті особи мають право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Відповідно до п.п.15.5 п.15 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи Харківському апеляційному суду або через Кегичівський районний суд Харківської області, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повне найменування (ім`я) сторін:
позивач: акціонерне товариство «Комерційний Банк «Глобус» (далі – АТ «КБ «Глобус»), місцезнаходження: 04073, м. Київ, пров. Куренівський, 19/5, код ЄДРПОУ 35591059,
представник позивача: Рибитва Олександр Анатолійович, поштова адреса: 04073, м. Київ, пров. Куренівський, 19/5, офіс 17,
відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , зареєстрована за адресою як ВПО: АДРЕСА_1 .

Суддя Н.М. Куст