УХВАЛА

23 квітня 2026року

м. Київ

справа № 182/1197/22

провадження № 61-4708ск26

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Калараша А. А., розглянувши касаційну скаргу Акціонерного товариства «Універсал Банк» на постанову Дніпровського апеляційного суду від 12 березня 2026 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до Нікопольської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_1 , про звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

1. 7 квітня 2026 року Акціонерне товариство (далі - АТ) «Універсал Банк» засобами поштового зв`язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Дніпровського апеляційного суду від 12 березня 2026 року.

2. Касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України. 

3. Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

4. До касаційної скарги заявником долучено доказ сплати судового збору 
у розмірі 13 002 грн.

5. Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 
Закону України «Про судовий збір» за подання юридичною особою до суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.

6. 3 березня 2022 року АТ «Універсал Банк» звернулось до суду з позовом до Нікопольської міської ради, третя особа,яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_1 , про звернення стягнення на предмет іпотеки, в якому просило в рахунок погашення боргу 
в розмірі 22 091,16 доларів США звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

7. У постанові від 2 жовтня 2019 року у справі № 307/23/18 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що розмір судового збору за подання позову в частині вимог про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності необхідно обраховувати відповідно до вимог статті 4 Закону України «Про судовий збір». Зазначила, що зміст заявленої вимоги про звернення стягнення на майно ґрунтується на наявності грошових вимог позивача до відповідача на підставі окремого договору, наслідком задоволення таких вимог та виконання судового рішення є припинення грошових вимог позивача. Отже, позовні вимоги про звернення стягнення на заставлене майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами статті 4 Закону України «Про судовий збір».

8. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

9. Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України 
«Про судовий збір» у редакції Закону, чинній на час подання позову, за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становила 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481 грн) і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (868 350 грн).

10. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

11. Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

12. Отже, розмір судового збору за подання позову про звернення стягнення на предмет іпотеки визначається з урахуванням вартості спірного майна. Ціна позову визначається на день подання позову і саме з такої ціни позову визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті.

13. З огляду на зазначене судовий збір за подання касаційної скарги визначається з урахуванням вартості спірного майна за формулою 
(А ? 1,5 % ? 200 %), де А - це вартість спірного майна.

14. Подана касаційна скарга та зміст оскаржуваних судових рішень не містять відомостей щодо ціни позову (вартості квартири АДРЕСА_1 ).

15. Слід зазначити, що без надання заявником обґрунтованих відомостей щодо дійсної ціни позову, касаційний суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги, а також перевірити чи підлягає касаційному оскарженню судове рішення у цій справі та наявність підстав, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.

16. За таких обставин заявнику необхідно надати докази, які б підтвердили вартість квартири 
АДРЕСА_1 , станом на день подання позову, вказати ціну позову, та доплатити (у разі необхідності) судовий збір за подання касаційної скарги, виходячи з 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру.

17. Судовий збір за подання касаційної скарги має бути зараховано за платіжними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у місті Києві/Печерський район/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, найменування податку, збору, платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

18. Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України 
«Про судовий збір».

19. Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимоги, встановленої
статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до вимог частини другої 
статті 393 ЦПК України залишається без руху.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Універсал Банк» на постанову Дніпровського апеляційного суду від 12 березня 2026 року залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений судом строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною і підлягатиме поверненню заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя А. А. Калараш