ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2026 року 	м. Полтава	Справа № 440/9568/25	

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шевякова І.С. розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Фермерського господарства "АЕЛІТА ПЛЮС" до Державної податкової служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.
Позовні вимоги:
визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо відмови у прийнятті до реєстрації податкових накладних, поданих Фермерським господарством «АЕЛІТА ПЛЮС»: № 5 від 11 вересня 2024 р., № 6 від 12 вересня 2024 р., № 7 від 13 вересня 2024 р., № 8 від 14 вересня 2024 р., № 9 від 16 вересня 2024 р., № 10 від 17 вересня 2024 р., № 11 від 18 вересня 2024 р.;
зобов`язати Державну податкову службу України прийняти податкові накладні,подані Фермерським господарством «АЕЛІТА ПЛЮС»: № 5 від 11 вересня 2024 р., № 6 від 12 вересня 2024 р., № 7 від 13 вересня 2024 р., № 8 від 14 вересня 2024 р., № 9 від 16 вересня 2024 р., № 10 від 17 вересня 2024 р., № 11 від 18 вересня2024 р. для вирішення питання щодо подальшої їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. 
Під час розгляду справи суд
В С Т А Н О В И В:

Позивач Фермерське господарство "АЕЛІТА ПЛЮС" (далі - позивач, ФГ "АЕЛІТА ПЛЮС" звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної податкової служби України (далі - відповідач, ДПС України) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.
Ухвалою від 15.07.2025 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, а також призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Аргументи сторін
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що Державною податковою службою України протиправно не прийнято до реєстрації податкові накладні Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС» №5 від 11.09.2024, №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024.
Позивач вказував, що Фермерське господарство «АЕЛІТА ПЛЮС» зареєстроване як юридична особа, є платником єдиного податку 4 групи та платником податку на додану вартість. До 12.09.2024 головою фермерського господарства був ОСОБА_1 , який помер; після виникнення податкових зобов`язань не встиг здійснити реєстрацію податкових накладних у зв`язку зі смертю.
Згідно з протоколом загальних зборів членів ФГ «АЕЛІТА ПЛЮС» від 16.12.2024 головою фермерського господарства обрано Дудку Романа Олександровича. Відомості про нового керівника були зареєстровані в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб 18.12.2024, а після отримання нового електронного ключа позивачем вживалися заходи щодо подання на реєстрацію податкових накладних, складених у вересні 2024 року.
Позивач зазначав, що 14.01.2025 ФГ «АЕЛІТА ПЛЮС» направило на реєстрацію податкову накладну №5 від 11.09.2024 на суму 247923,50 грн, у тому числі ПДВ 30446,75 грн, складену за результатами господарської операції з покупцем ТОВ СП «НІБУЛОН». Проте, згідно з квитанцією, податкову накладну не прийнято з посиланням на порушення вимог статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», а саме на відсутність інформації про право підпису на дату складення документа особи, що підписала податкову накладну.
У подальшому ФГ «АЕЛІТА ПЛЮС» також направило на реєстрацію податкові накладні №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024, складені за результатами господарських операцій з покупцем ТОВ «КС-АГРО». Вказані податкові накладні також не були прийняті до реєстрації з аналогічних підстав, а саме через відсутність інформації про право підпису на дату складення документа особи, що засвідчила податкову накладну.
Позивач вважав такі дії Державної податкової служби України протиправними, оскільки податкові накладні були подані чинним керівником фермерського господарства після внесення відповідних відомостей про нього до Єдиного державного реєстру та після отримання ним електронного ключа. 
На думку позивача, перевірка кваліфікованого електронного підпису повинна здійснюватися на момент подання податкової накладної на реєстрацію, а не на дату її складення.
Позивач наголошував, що чинне законодавство не встановлює заборони щодо складення та реєстрації декількох податкових накладних в один день, зокрема за попередні податкові періоди, якщо такі накладні були складені на підставі фактично здійснених господарських операцій. При цьому неприйняття податкових накладних до реєстрації, на переконання позивача, призводить до порушення його прав та інтересів як платника податку.
У зв`язку з цим позивач просив суд визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо відмови прийняти до реєстрації податкові накладні ФГ «АЕЛІТА ПЛЮС» №5 від 11.09.2024, №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024, а також зобов`язати Державну податкову службу України прийняти зазначені податкові накладні для вирішення питання щодо їх подальшої реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
30 липня 2025 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від представника відповідача - Державної податкової служби України, у якому останній просив у задоволенні позовних вимог Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС» відмовити у повному обсязі, посилаючись на їх безпідставність та необґрунтованість.
Представник відповідача зазначав, що податкові накладні ФГ «АЕЛІТА ПЛЮС» №5 від 11.09.2024, №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024 були надіслані на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних Дудкою Романом Олександровичем до набуття ним права підпису таких електронних документів.
Відповідач вказував, що за інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань Дудка Роман Олександрович є керівником Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС» з 19.12.2024, а статус суб`єкта електронного документообігу господарство набуло 10.01.2025 відповідно до першого надісланого електронного документа.
На думку відповідача, оскільки спірні податкові накладні складені за період з 11.09.2024 по 18.09.2024, тобто до набуття ОСОБА_2 права підпису електронних документів, вони правомірно не були прийняті до реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Представник відповідача зазначав, що після надходження податкової накладної до ДПС в автоматизованому режимі проводиться перевірка чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку такої податкової накладної. За результатами такої перевірки щодо спірних податкових накладних було сформовано та надіслано відповідні квитанції про їх неприйняття.
Відповідач наголошував, що електронний документ вважається створеним з моменту накладення на нього електронного підпису, а у разі зміни керівника підприємства електронний документ, створений до дати дії повноважень нового керівника, але підписаний чинним кваліфікованим електронним підписом нового керівника, не вважається завершеним відповідно до статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».
Крім того, представник відповідача вказував, що податкові накладні №5 від 11.09.2024, №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024 неодноразово надходили на реєстрацію до ЄРПН, зокрема окремі з них подавалися ще з вересня 2024 року, у зв`язку з чим, на думку відповідача, позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав ще з вересня 2024 року, однак звернувся до суду лише 10.07.2025.
Також відповідач зазначав, що суд не наділений повноваженнями зобов`язувати ДПС України прийняти будь-яке рішення замість контролюючого органу, оскільки такі дії, на його переконання, виходять за межі повноважень адміністративного суду та втручаються у дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень.
Посилаючись на наведені обставини, представник відповідача вважав дії Державної податкової служби України правомірними та просив відмовити у задоволенні позову повністю.
04 серпня 2025 року до суду від представника позивача, Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС», надійшла відповідь на відзив, у якій останній заперечував проти доводів Державної податкової служби України та просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Представник позивача зазначав, що доводи відповідача щодо пропуску строку звернення до суду є безпідставними, оскільки спірні податкові накладні були повторно подані на реєстрацію після призначення нового керівника господарства та отримання ним кваліфікованого електронного підпису. При цьому саме після повторного подання податкових накладних 14.01.2025 та 03.07.2025 позивач отримав квитанції про неприйняття документів, що і стало підставою для звернення до суду.
Позивач наголошував, що з 13.09.2024 по 16.12.2024 у Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС» фактично був відсутній керівник у зв`язку зі смертю попереднього голови господарства ОСОБА_1 , а новий голова господарства Дудка Роман Олександрович приступив до виконання обов`язків лише з 16.12.2024 відповідно до наказу №1 від 16.12.2024 та був внесений до Єдиного державного реєстру 18.12.2024. У цей період господарство здійснювало господарську діяльність та мало обов`язок щодо складання і реєстрації податкових накладних, однак не мало можливості здійснити їх реєстрацію.
Представник позивача вказував, що Податковий кодекс України не містить заборони на реєстрацію податкових накладних після усунення обставин, які перешкоджали їх своєчасній подачі на реєстрацію, а право та обов`язок щодо реєстрації податкових накладних зберігаються протягом строків, визначених статтею 102 Податкового кодексу України.
Крім того, позивач не погоджувався з доводами відповідача про відсутність у нового керівника права підписання спірних податкових накладних. На його думку, чинне законодавство не містить заборони на підписання та подання податкових накладних новим керівником підприємства після внесення відомостей про нього до Єдиного державного реєстру та отримання ним кваліфікованого електронного підпису.
Представник позивача зазначав, що при поданні спірних податкових накладних після призначення нового керівника ДПС України фактично не здійснила належної перевірки чинності кваліфікованого електронного підпису та повноважень особи на момент подання документів, оскільки у квитанціях про неприйняття податкових накладних не наведено жодних відомостей про результати такої перевірки.
Також позивач наголошував, що момент виникнення податкового обов`язку щодо складання податкової накладної та момент її підписання і подання на реєстрацію не є тотожними поняттями. Податкове законодавство пов`язує обов`язок складання податкової накладної з датою виникнення податкових зобов`язань, тоді як її реєстрація може бути здійснена пізніше в межах строків, установлених законом.
На думку позивача, відмова у прийнятті спірних податкових накладних з підстав зміни керівника господарства є проявом надмірного формалізму та суперечить принципу належного урядування, оскільки господарством були вчинені всі необхідні дії для реєстрації податкових накладних після усунення обставин, які об`єктивно перешкоджали їх поданню.
Посилаючись на викладені обставини, представник позивача просив суд відхилити доводи відзиву Державної податкової служби України та задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Справу розглянуто судом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Обставини справи, встановлені судом
Судом встановлено, що Фермерське господарство «АЕЛІТА ПЛЮС» зареєстроване як юридична особа та є платником податку на додану вартість.
Головою Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС» був ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .
Згідно з протоколом загальних зборів членів Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС» №3 від 16.12.2024 головою господарства обрано Дудку Романа Олександровича.
З винесенням Наказу №12 від 16.12.2024 ОСОБА_2 приступив до виконання обов`язків голови Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС».
Відомості про ОСОБА_2 як керівника господарства внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 18.12.2024.
09.01.2025 ОСОБА_2 отримав електронний ключ у КНЕДП ТОВ «Центр сертифікації ключів «Україна» для виконання обов`язків щодо подання податкової звітності та інших електронних документів.
Фермерським господарством «АЕЛІТА ПЛЮС» були складені податкові накладні: №5 від 11.09.2024, №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024.
14.01.2025 позивачем направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкову накладну №5 від 11.09.2024. 
10.04.2025 позивачем направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкову накладну №6 від 12.09.2024.
03.07.2025 позивачем направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкові накладні №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024.
За результатами автоматизованої обробки поданих документів ДПС України сформовано квитанції, у яких зазначено, що податкові накладні не прийняті. Як причина неприйняття вказано: «Документ не може бути прийнятий - порушено вимоги статті 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" - відсутня інформація про право підпису документа та електронного документообігу - відсутня інформація про право підпису на дату складання документу особи, що засвідчила податкову накладну (3576204716 Роман ДУДКА)».
Не погоджуючись із діями Державної податкової служби України щодо неприйняття податкових накладних №5 від 11.09.2024, №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024, Фермерське господарство «АЕЛІТА ПЛЮС» звернулося до суду з даним позовом.

Норми права, які підлягають застосуванню
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Підпунктом "а" пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України (далі за текстом - ПК України) передбачено, що об`єктом оподаткування є постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу у володіння та користування лізингоодержувачу/орендарю.
Положеннями пункту 187.1 статті 187 ПК України встановлено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата зарахування електронних грошей платнику податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.
Згідно з абз. 1 пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Абзацами 1, 2, 9, 10, 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних, визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (далі - Порядок № 1246, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до пункту 2 Порядку №1246 податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі також - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно з пунктом 20 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307 (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), усі податкові накладні скріплюються кваліфікованими електронними підписами посадових осіб платника податку та кваліфікованим електронним підписом (за наявності), що є аналогом відбитка печатки постачальника (продавця). Податкова накладна не скріплюється кваліфікованими електронними підписами (печаткою) отримувача (покупця) товарів/послуг. Накладання кваліфікованих електронних підписів посадових осіб (печаток) платника податку здійснюється у порядку, визначеному законодавством.
Відповідно до пункту 5 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:
відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);
чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;
наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;
наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);
наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;
факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;
наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;
дотримання вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно з положеннями пунктів 13-15 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття. 

Висновки щодо правозастосування
Дослідивши квитанції про неприйняття податкових накладних №5 від 11.09.2024, №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024, судом встановлено, що підставою для їх неприйняття до реєстрації стало порушення вимог статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», а саме відсутність інформації про право підпису на дату складання документа особи, що засвідчила податкові накладні - Дудки Романа Олександровича (РНОКПП НОМЕР_2 ). 
У квитанціях зазначено, що документ не може бути прийнятий у зв`язку з відсутністю інформації про право підпису на дату складання документа особи, яка засвідчила відповідні податкові накладні.
Оцінюючи цю відмову, суд прийшов до таких висновків.
Основні організаційно-правові засади електронного документообігу та використання електронних документів передбачені Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг" від 22 травня 2003 року № 851-IV.
Згідно зі положеннями статті 1 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" автор електронного документа - фізична або юридична особа, яка створила електронний документ; суб`єкти електронного документообігу - автор, підписувач, створювач електронної печатки, адресат та посередник, які набувають передбачених законом або договором прав і обов`язків у процесі електронного документообігу.
Відповідно до приписів статті 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.
З метою нормативно-правового врегулювання обміну електронними документами з контролюючими органами відповідно до вимог законів щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису та згідно з Положенням про Міністерство фінансів України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 375 наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року № 557 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 01 червня 2020 року № 261) затверджено Порядок № 557.
Згідно пунктами 1-7 розділу ІІ Порядку № 557 суб`єкти електронного документообігу самостійно визначають режим доступу до електронних документів, що містять конфіденційну інформацію, та встановлюють для них систему (способи) захисту. В інформаційних, електронних комунікаційних, інформаційно-комунікаційних системах, які забезпечують обмін електронними документами, що містять державні електронні інформаційні ресурси або інформацію з обмеженим доступом, повинен забезпечуватися рівень захисту цієї інформації, який відповідно до законодавства має відповідати ступеню обмеження доступу до неї.
Автор створює електронні документи у строки та відповідно до порядку, що визначені законодавством для відповідних документів в електронній та паперовій формі, із зазначенням усіх обов`язкових реквізитів та з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису та печатки (за наявності), керуючись цим Порядком.
Після накладання кваліфікованого електронного підпису автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) з використанням засобів електронного зв`язку до адресата протягом операційного дня.
Електронні форми документів у форматі за стандартом на основі специфікації eXtensibleMarkupLanguage (XML) оприлюднюються на офіційному вебпорталі ДПС.
У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.
Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня.
Автоматизована перевірка електронного документа включає:
перевірку правового статусу кваліфікованого електронного підпису та печатки (за наявності) відповідно до частини другої статті 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги";
перевірку обов`язковості та послідовності накладання на електронний документ кваліфікованого електронного підпису та печатки (за наявності) підписувачів у встановленому порядку;
перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту);
перевірку обов`язкових реквізитів;
перевірку права підпису електронного документа підписувачем.
Згідно з пунктом 8 розділу ІІ Порядку №557 перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.
У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 7 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається кваліфікована електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.
Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.
Відповідно до пункту 10 Порядку №1246 (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) до Реєстру приймаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, складені в електронній формі з накладенням:
кваліфікованого електронного підпису головного бухгалтера (бухгалтера) або кваліфікованого електронного підпису керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера) та кваліфікованої електронної печатки (у разі наявності) постачальника (продавця), що є юридичною особою;
кваліфікованого електронного підпису постачальника (продавця), що є фізичною особою - підприємцем.
При цьому розрахунок коригування, що підлягає реєстрації отримувачем (покупцем), приймається до Реєстру, якщо він складений з накладенням постачальником (продавцем) та отримувачем (покупцем) кваліфікованого електронного підпису відповідно до абзаців першого - третього цього пункту.
Для делегування права підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування іншій посадовій особі платник податку повідомляє про таку особу, в тому числі дані кваліфікованого сертифіката відкритого ключа зазначеної особи, орган ДПС за основним місцем обліку (за неосновним місцем обліку - для платників податку, які змінили місцезнаходження та для яких сплата визначених законодавством податків і зборів після такої реєстрації здійснюється за місцем попередньої реєстрації до закінчення поточного бюджетного періоду) відповідно до Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Суд зазначає, що згідно Порядку №1246 кваліфікований електронний підпис накладається лише під час реєстрації податкової накладної, а не при її складанні. 
Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що з 16.12.2017 головою Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС» був ОСОБА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .
У період з 12.09.2024 по 16.12.2024 Фермерське господарство «АЕЛІТА ПЛЮС» продовжувало здійснювати господарську діяльність, однак керівник господарства був відсутній, у зв`язку з чим податкові накладні, складені у цей період, не були подані на реєстрацію у встановлені строки.
Згідно з протоколом загальних зборів членів Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС» №3 від 16.12.2024 вирішено обрати головою фермерського господарства Дудку Романа Олександровича.
Відповідно до наказу №12 від 16.12.2024 ОСОБА_2 приступив до виконання обов`язків голови Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС» з 16.12.2024.
18.12.2024 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено відомості про зміну керівника Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС».
09.01.2025 ОСОБА_2 отримав електронний ключ у КНЕДП ТОВ «Центр сертифікації ключів «Україна» для виконання обов`язків щодо подання звітності та реєстрації податкових накладних.
Фермерським господарством «АЕЛІТА ПЛЮС» складено податкові накладні №5 від 11.09.2024, №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024.
Податкова накладна №5 від 11.09.2024 складена за господарською операцією з ТОВ СП «НІБУЛОН», а податкові накладні №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024 - за господарськими операціями з ТОВ «КС-АГРО».
14.01.2025 Фермерським господарством «АЕЛІТА ПЛЮС» направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкову накладну №5 від 11.09.2024.
10.04.2025 позивачем направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкову накладну №6 від 12.09.2024.
03.07.2025 позивачем направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних податкові накладні №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024.
За результатами автоматизованої обробки поданих документів Державною податковою службою України сформовано квитанції про неприйняття зазначених податкових накладних. Підставою для неприйняття визначено порушення вимог статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», а саме відсутність інформації про право підпису на дату складання документа особи, що засвідчила відповідні податкові накладні, - Дудки Романа Олександровича.
Таким чином, на дату виникнення податкових зобов`язань та складення спірних податкових накладних головою Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС» був Дудка Олександр Васильович, а на дату їх подання на реєстрацію керівником господарства був Дудка Роман Олександрович, відомості про якого як керівника юридичної особи внесені до Єдиного державного реєстру 18.12.2024.
Момент виникнення обов`язку скласти податкову накладну та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування - не збігаються в часі. 
Перший виникає за датою настання першої події відповідно до статті 187 ПК України, а другий - протягом часу, зазначеного в абз. 14 - 18 п. 201.10. статті 201 ПК України, якими встановлено граничні строки для подання податкових накладних на реєстрацію.
Податкова накладна, так і розрахунок коригування до неї, можуть бути зареєстровані в ЄРПН не пізніше 1095 календарних днів з дати складання такої податкової накладної, оскільки за приписами п. 192.1 ст. 192 ПК України розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.
Суд враховує, що датою виникнення податкового зобов`язання є або дата відвантаження товарів (для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку) або дата зарахування коштів від покупця/замовника на рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, що в свою чергу зумовлює необхідність складення податкової накладної відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України за правилом "першої події".
Відтак, податкова накладна, складена іншою датою, ніж дата виникнення "першої події" у розумінні статті 187 ПК України, є помилково складеною податковою накладною.
Суд зазначає, що у пункті 201.1. статті 201 ПК України закріплені обов`язкові реквізити, які мають бути зазначені в податковій накладній, до яких належать: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду; й) індивідуальний податковий номер.
З аналізу наведеної норми слідує, що податковим законодавством визначено перелік обов`язкових реквізитів, зазначивши які, платник податку вважає податкову накладну складеною. Водночас серед наведених вище реквізитів відсутня вказівка на обов`язковість наявності в податковій накладній підпису уповноваженої особи - особи, яка склала податкову накладну.
Натомість, з положень статті 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" слідує, що електронний документ вважається створеним з моменту накладання електронного підпису його автором.
Автором же у спірному випадку - є юридична особа, яка створила електронний документ: ФГ "АЕЛІТА ПЛЮС".
Наведене дає підстави стверджувати, що створення електронного документа "податкової накладної" не є тотожним її оформленню платником податків на виконання вимог ст. 201 ПК України. 
Суд зазначає, що у спірних правовідносинах склалася ситуація, коли між моментом виникнення податкового обов`язку щодо складання податкових накладних та моментом їх подання на реєстрацію змінився керівник Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС», а також було змінено кваліфікований електронний підпис особи, уповноваженої діяти від імені господарства.
Водночас спірні податкові накладні були підписані чинним кваліфікованим електронним підписом Дудки Романа Олександровича після його призначення головою господарства, внесення відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та отримання ним засобів кваліфікованого електронного підпису. Податкові накладні були направлені до Державної податкової служби України для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних саме у період наявності вказаних повноважень, що свідчить про дотримання позивачем вимог законодавства щодо підписання електронних документів.
Суд відхиляє доводи відповідача про відсутність у ОСОБА_2 права підпису спірних податкових накладних, оскільки їх підписання та направлення на реєстрацію було здійснено після набуття ним статусу керівника Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС», внесення відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру та отримання чинного кваліфікованого електронного підпису. 
При цьому законодавство не містить заборони на подання на реєстрацію податкових накладних новим керівником юридичної особи у випадку, коли такі податкові накладні складені за господарськими операціями, що відбулися до його призначення, але обов`язок щодо їх реєстрації на момент подання залишається невиконаним.
Суд критично оцінює доводи про передбачену законом можливість делегувати право підпису податкових накладних іншій уповноваженій особі, крім керівника, оскільки податковим законодавством передбачено таке право платника податків, яким він може скористатися у разі необхідності, а не обов`язок.
Суд зазначає, що податковим законодавством не встановлено прямої заборони щодо неможливості складення податкових накладних в один день, а подачу на реєстрацію їх в інший зі застосуванням чинного електронного цифрового підпису нового керівника.
Вказане свідчить про необґрунтованість позиції контролюючого органу про те, що податкова накладна приймається на реєстрацію виключно у випадку, коли підписана кваліфікованим електронним підписом уповноваженої особи, що є чинним на дату виникнення податкових зобов`язань з податку на додану вартість (формування податкової накладної).
Зазначені висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 04.04.2024 по справі №160/18959/21.
Частиною 2 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену в рішеннях у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки" (PincovdandPine v. The Czech Republic), "Ґаші проти Хорватії" (Gashiv. Croatia), "Трго проти Хорватії" (Trgo v. Croatia) щодо застосування принципу "належного урядування", згідно якого державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.
Недосконалість законодавства та програмного забезпечення (телекомунікаційної системи) не може бути причиною неприйняття податкової накладної, враховуючи, що накладення кваліфікованого електронного підпису діючого керівника не завадить ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань. До того ж, діючий порядок не передбачає такої підстави для неприйняття до реєстрації податкової накладної як зміна посадової особи, що склала податкову накладну та посадової особи, що подала її для реєстрації.
Суд зазначає, що у разі подання платником податків податкових накладних на реєстрацію з порушенням граничного строку, передбаченого ст. 201 ПК України, до нього можуть бути застосовані штрафні санкції відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України, однак негативних наслідків у вигляді неприйняття таких накладних на реєстрацію податковим законодавством не передбачено.
Варто зазначити, що відсутність факту реєстрації платником податку-продавцем товарів/послуг податкових накладних в ЄРПН згідно з вимогами пункту201.10 статті 201 ПК України не дає права покупцю на включення сум ПДВ до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми ПДВ, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.
В силу частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України) будь-які рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку. 
Натомість, застосування Державною податковою службою України у спірних правовідносинах формального підходу до вирішення питання про прийняття до реєстрації податкових накладних №5 від 11.09.2024, №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024 не відповідає принципу пропорційності рішень суб`єкта владних повноважень, оскільки має наслідком перешкоджання виконанню позивачем обов`язку, встановленого пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, без належного обґрунтування необхідності прийняття такого рішення та без урахування конкретних обставин, що склалися у діяльності Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС».
ДПС України під час розгляду справи не довела наявності достатніх правових підстав для неприйняття податкових накладних №5 від 11.09.2024, №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024, які були подані позивачем після призначення нового керівника господарства, внесення відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру та отримання ним чинного кваліфікованого електронного підпису.
З огляду на встановлені у справі фактичні обставини та досліджені докази суд дійшов висновку про протиправність дій Державної податкової служби України щодо неприйняття зазначених податкових накладних, оскільки відповідач діяв необґрунтовано, без урахування усіх обставин, що мали значення для прийняття відповідного рішення, та без дотримання вимог частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Зважаючи на викладене, суд вважає за необхідне визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо неприйняття до реєстрації податкових накладних Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС» №5 від 11.09.2024, №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024.
Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246, визначено перелік перевірок, які здійснюються контролюючим органом після надходження податкової накладної до Єдиного реєстру податкових накладних. Водночас встановлені судом обставини свідчать про відсутність законних підстав для неприйняття спірних податкових накладних лише з мотивів відсутності у нового керівника права підпису на дату їх складення.
За таких обставин суд вважає, що належним та ефективним способом захисту порушеного права позивача, з урахуванням частини другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, є зобов`язання Державної податкової служби України прийняти податкові накладні №5 від 11.09.2024, №6 від 12.09.2024, №7 від 13.09.2024, №8 від 14.09.2024, №9 від 16.09.2024, №10 від 17.09.2024 та №11 від 18.09.2024 для вирішення питання щодо їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Таким чином, позов Фермерського господарства «АЕЛІТА ПЛЮС» підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При зверненні до суду з цим позовом позивачем сплачено судовий збір в сумі 3028,00 грн. 
Натомість судовий збір мав бути сплачений з урахуванням подання позовної заяви в електронній формі, а отже, зі застосованням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. 
З огляду на ухвалення рішення про задоволення позовних вимог суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 2422,40 грн.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.
А тому суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу про право на повернення надміру сплаченого судового збору за клопотанням особи, яка його сплатила. 
Керуючись статтями 2, 3, 5-10, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 
У Х В А Л И В:

Позов Фермерського господарства "АЕЛІТА ПЛЮС" (вул. Шкільна, буд. 16 А, с. Василівка, 38743, код ЄДРПОУ 35665743) до Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, код ЄДРПОУ 43005393) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.
Визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо відмови у прийнятті до реєстрації податкових накладних, поданих Фермерським господарством "АЕЛІТА ПЛЮС": №5 від 11 вересня 2024 року, №6 від 12 вересня 2024 року, №7 від 13 вересня 2024 року, №8 від 14 вересня 2024 року, №9 від 16 вересня 2024 року, №10 від 17 вересня 2024 року та №11 від 18 вересня 2024 року.
Зобов`язати Державну податкову службу України прийняти для вирішення питання щодо реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних подані Фермерським господарством "АЕЛІТА ПЛЮС" податкові накладні: №5 від 11 вересня 2024 року, №6 від 12 вересня 2024 року, №7 від 13 вересня 2024 року, №8 від 14 вересня 2024 року, №9 від 16 вересня 2024 року, №10 від 17 вересня 2024 року та №11 від 18 вересня 2024 року датою їх фактичного подання.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Фермерського господарства "АЕЛІТА ПЛЮС" витрати зі сплати судового збору у розмірі 2422 грн 40 коп. (дві тисячі чотириста двадцять дві гривні сорок копійок).
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.
Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя	 	І.С. Шевяков