ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 545/3864/22  Номер провадження 22-ц/814/2145/26	Головуючий у 1-й інстанції Любчик О.В.  Доповідач ап. інст. Чумак О. В.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2026 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючої судді Чумак О.В.,
суддів Дряниці Ю.В., Одринської Т.В.,

розглянула у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 на ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 29 січня 2026 року за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у справі позовом ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої органом місцевого самоврядування,

В С Т А Н О В И В :

У січні 2025 року  ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої органом місцевого самоврядування.
В обґрунтування заяви зазначає, що рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 02.12.2022 відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої органом місцевого самоврядування. Постановою Полтавського апеляційного суду від 20.04.2023 рішення суду залишено без змін. Нововиявленою обставиною є те, що суд розглядав справу до неналежного відповідача, а саме до Височанської селищної ради, як органу місцевого самоврядування, на який покладено обов`язок щодо відшкодування шкоди, завданої фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи зазначеного органу. Суд, розглядаючи справу, не перевірив правомочність Височанської селищної ради, розпоряджатись коштами, що належить Височанській територіальній громаді Харківської області. Доказами нововиявлених обставин є відповідь, що надана ОСОБА_2 першим заступником Височанського селищного голови І.Михайличенко від 11.12.2025 №02-23/3329, з доданою випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, відповідно до яких Височанська селищна рада не є представницьким органом громади і право на розпорядження коштами громади не має.
Просила скасувати рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 02.12.2022 про відмову у задоволенні позову щодо відшкодування завданої моральної шкоди та постановити нове, в якому відмовити у задоволенні позову з підстав подання позову до неналежного відповідача.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 29 січня 2026 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Не погодившись з ухвалою суду її в апеляційному порядку оскаржила  ОСОБА_1 . Просить ухвалу скасувати та задовольнити її заяву про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами.
В апеляційній скарзі посилається на незаконність та необґрунтованість оскаржуваної ухвали. Зазначає, що суд першої інстанції при розгляді справи не перевірив правомочність Височанської селищної ради розпоряджатися коштами. Тоді як їй на момент розгляду справи не було відомо, що відповідач не є представницьким органом Височанської територіальної громади Харківської області. Вказана обставина стала відома з відповіді першого заступника Височанського селищного голови І. Михайличенка від 11.12.2025. 

Сторони будучи належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи до суду не з`явилися.
Відповідно до статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. 
Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Приймаючи до уваги те, що сторони були повідомлені про день та час розгляду справи, у судове засідання не з`явилися, доказів поважності причин неявки не подали, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що у серпні 2022 року  ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої органом місцевого самоврядування
Рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 02.12.2022 відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до Височанської селищної ради Харківського району Харківської області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої органом місцевого самоврядування (а.с.51-55).
Постановою Полтавського апеляційного суду від 20.04.2023 рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 02.12.2022 залишено без змін (а.с.75-79).
Ухвалою Верховного Суду від 24.10.2023 закрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 02.12.2022 та постанову Полтавського апеляційного суду від 20.04.2023 (а.с.99-100).
Як на підставу для перегляду рішення суду позивачка посилається на відповідь, що надана ОСОБА_2 першим заступником Височанського селищного голови І.Михайличенко від 11.12.2025 №02-23/3329, з доданою випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, відповідно до яких Височанська селищна рада не є представницьким органом громади і право на розпорядження коштами громади не має.
Згідно відповіді на інформаційний запит наданої Височанською селищною радою від 11.12.2025 за № 02-23/3329 повідомлено, що надати копії рішень
Височанської територіальної громади Харківської області про: утворення нею Височанської селищної ради, як її представницького органу, про передачу повноважень Височанській : селищній раді права на управління майном, яке є у комунальній власності Височанської територіальної громади, а також про передачу повноважень Височанській селищній раді права затверджувати програми соціально-економічного та культурного розвитку та бюджету громади і контролювати їх виконання тощо - неможливо у зв?язку з їх відсутністю. (а.с.107).

Надаючи оцінку заяві про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами та доданим до неї доказам колегія суддів звертає увагу на наступне.
Згідно з частиною першою статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.
Частиною другою статті 423 ЦПК України передбачено, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 424 заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.
Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Тлумачення пункту 1 частини другої статті 423 ЦПК України свідчить, що нововиявленими обставинами є обставини, які: існували на час розгляду справи, не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; є істотними для розгляду справи, тобто належать до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі. Обставини, які вважаються нововиявленими, повинні одночасно відповідати цим вимогам.
Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.
Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, й вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.
ЄСПЛ зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу resjudicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.
Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOVv. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 03 квітня 2008 року).
Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).
Отже, перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок (що є прерогативою судів апеляційної та касаційної інстанції), а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.
У свою чергу в заяві про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами ОСОБА_1 посилаються на те, що суд розглядаючи справу не перевірив правомочність Височанської селищної ради розпоряджатися коштами, що належать Височанській територіальній громаді Харківської області.
Однак, встановлення належності відповідачів є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (ex officio), навіть якщо жодна із заінтересованих осіб цього не вимагає. Якщо у справі наявна обов`язкова співучасть відповідачів, то неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі як співвідповідача. Тому пред`явлення позову до неналежного відповідача (неналежного складу відповідачів) є самостійною та безумовною підставою для відмови в позові незалежно від доводів учасників справи, стадії її розгляду або залучення такої особи (осіб) до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (постанова Верховного Суду від 13 червня 2024 року у справі № 932/163/21).
Тобто вказане твердження заявниці свідчить про можливе допущення судової помилки та може слугувати доводом для перегляду рішення суду в апеляційному чи касаційному порядку, однак за своєю суттю не є нововиявленою обставино та не може бути підставою для задоволення заяви ОСОБА_1 .
Крім того, як вбачається з відповіді на інформаційний запит наданої Височанською селищною радою від 11.12.2025 за № 02-23/3329, на яку посилається заявниця, вона свідчить лише про відсутність рішень Височанської територіальної громади Харківської області про: утворення нею Височанської селищної ради, як її представницького органу, про передачу повноважень Височанській : селищній раді права на управління майном, яке є у комунальній власності Височанської територіальної громади, а також про передачу повноважень Височанській селищній раді права затверджувати програми соціально-економічного та культурного розвитку та бюджету громади і контролювати їх виконання тощо. Однак вказана відповідь не підтверджує зазначені у заяві доводи щодо неналежності відповідача та не містить інформації, яка є нововиявленою обставиною.
За вказаних обставин колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинам.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Згідно із статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи викладене колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції в повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, обставини по справі, перевірив доводи і дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані та підтверджені матеріалами справи. Судове рішення прийняте з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстави для задоволення апеляційної скарги відсутні. 
Зважаючи на наведене апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу суду - без змін.
За правилами частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до частини 13 статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Оскільки апеляційний суд не змінює судове рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється при розгляді цієї апеляційної скарги. 

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення.

Ухвалу Полтавського районного суду Полтавської області від 29 січня 2026 року – залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий    О.В. Чумак

Судді   Ю.В. Дряниця

Т.В. Одринська