УХВАЛА

03 липня 2026 року
м. Київ

справа №160/28458/25
адміністративне провадження №К/990/27928/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача - Соколова В. М., суддів: Загороднюка А. Г., Єресько Л.О., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 квітня 2026 року у справі № 160/2858/25 за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною, стягнення моральної шкоди,
УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Державної казначейської служби України, Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, у якому просив:
- визнати протиправною бездіяльність Державної казначейської служби України (ЄДРПОУ 37567646, вул. Бастіонна, 6, м. Київ, 01601) щодо невиконання протягом тривалого часу виконавчого листа №201/15457/24, виданого 18 березня 2025 року, про стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (ЄДРПОУ 21910427) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) інфляційних втрат та трьох процентів річних у загальній сумі 88 923 (вісімдесят вісім тисяч дев`ятсот двадцять три) гривень 13 коп.;
- стягнути з Державної казначейської служби України (вулиця Бастіонна, 6, місто Київ, 01601, код ЄДРПОУ 37567646) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), АДРЕСА_1 ) моральну шкоду у розмірі 15 000 (п`ятнадцять тисяч) гривень 00 коп.;
- стягнути з Державної казначейської служби України (вулиця Бастіонна, 6, місто Київ, 01601, код ЄДРПОУ 37567646) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), АДРЕСА_1 ) судові витрати.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2025 року позов задоволено частково: визнано протиправною бездіяльність Державної казначейської служби України (ЄДРПОУ 37567646, вул. Бастіонна, 6, м. Київ, 01601) щодо невиконання протягом тривалого часу виконавчого листа №201/15457/24, виданого 18 березня 2025 року, про стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (ЄДРПОУ 21910427) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) інфляційних втрат та трьох процентів річних у загальній сумі 88 923 (вісімдесят вісім тисяч дев`ятсот двадцять три) гривень 13 коп.; у задоволенні решти позовних вимог відмовлено; стягнуто на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної казначейської служби України (код ЄДРПОУ 37567646) документально підтверджені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 968,96 грн (дев`ятсот шістдесят вісім гривень 96 копійок).
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 30 квітня 2026 року апеляційну скаргу Державної казначейської служби України задоволено, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 грудня 2025 року скасовано та ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовлено.
Не погоджуючись із постановою суду апеляційної інстанції, позивач звернувся до Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» із касаційною скаргою.
За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Перевіривши відповідність касаційної скарги та доданих до неї документів вимогам КАС України, Суд дійшов висновку, що вказана скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.
Згідно з частиною четвертою статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору. 
Однак скаржник до касаційної скарги не додав документу про сплату судового збору, натомість, подав клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.
Вирішуючи зазначене клопотання, Суд виходить з такого.
Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
За змістом частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Питання, пов`язані із розміром ставок судового збору, порядком сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).
Статтею 8 Закону № 3674-VI установлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або
2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або
4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.
Із наведених законодавчих норм слідує, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за наявності умов, визначених у частині першій статті 8 Закону № 3674-VI. У такому разі позивач у своєму клопотанні про звільнення від сплати судового збору повинен навести відповідне обґрунтування (чітко вказати норму Закону № 3674-VI) і надати до суду докази, які підтверджують, що майновий стан є незадовільним і не дозволяє здійснити оплату судового збору за подання позовної заяви.
Однак, у поданому клопотанні позивача міститься лише загальне посилання на частину першу статті 8 Закону № 3674-VI, без зазначення конкретної умови, на підставі якої він просить відстрочити сплату судового збору за подання касаційної скарги. Також до клопотання не додано доказів, які б підтверджували скрутний майновий стан позивача та, відповідно, складність чи неможливість сплати ним судового збору.
За таких обставин Суд уважає, що підстави для задоволення клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору відсутні.
Частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» визначено, що станом на 01 січня 2025 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн.
Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI ставка судового збору за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду встановлена на рівні 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За змістом частини третьої статті 4 Закону № 3674-VI при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Зі змісту оскаржуваних судових рішень слідує, що адміністративний позов немайнового характеру було подано фізичною особою у 2025 році через підсистему «Електронний суд». Отже, ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви становить 968,96 грн (3028 х 0,4 х 0,8).
Отже, розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги, з урахуванням коефіцієнту 0,8 за подання касаційної скарги в електронній формі, становить 1550,34 грн (968,96 х 200% х 0,8).
Таким чином, скаржнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1550,34 грн та надати суду докази на підтвердження його сплати.
Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір. 
Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку для усунення недоліків шляхом надання до суду касаційної інстанції документу про сплату судового збору в установленому законом розмірі. 
Керуючись статтями 330, 332 КАС України,
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 квітня 2026 року у справі № 160/2858/25.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 квітня 2026 року у справі № 160/2858/25 - залишити без руху.
Надати скаржнику строк у десять днів із дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В. М. Соколов

Судді А. Г. Загороднюк

Л. О. Єресько