Справа № 737/404/26 
Провадження № 1-кп/737/41/26 

ВИРОК 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2026 року с-ще Куликівка

Куликівський районний суд Чернігівської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у порядку спрощеного провадження за відсутності учасників судового провадження обвинувальний акт, внесений до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12026275440000453 від 04.05.2026 року за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Вересоч Чернігівського району Чернігівської області, громадянина України, не одруженого, з неповною середньою освітою, не працюючого, учасника бойових дій, раніше не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
- за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України

ВСТАНОВИВ:
Органом досудового розслідування встановлені обставини вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.
В період часу з 22 год 00 хв 03.05.2026 по 03 год 20 хв 04.05.2026 ОСОБА_3 , перебуваючи за географічними координатами 51.3555707, 31.8869333 на озері Сокирне, що розташоване поблизу с. Хибалівка Куликівської територіальної громади Чернігівського району Чернігівської області, маючи на меті протиправний умисел на зайняття рибним добувним промислом, в порушення ст.ст. 34, 52-1 Закону України «Про тваринний світ», ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використавши знаряддя лову - сітки прості у кількості 2-х штук, добування (вилов) якими водних біоресурсів заборонено відповідно до підпункту 1 пункту 1 розділу IV Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №700 від 19 вересня 2022 року (далі Правил), не дотримуючись додатку 2 (пункту 2 розділу ІІ Правил) щодо порушення норм добування (вилову) дозволених видів водних біоресурсів на одного рибалку-любителя за добу, підпункту 1 пункту 3 розділу ІІ із додатку 3 щодо місць та строків заборон добування (вилову) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), підпункту 1 пункту 2 розділу III Правил щодо обов`язку рибалок дотримання вимог цих Правил та інших вимог законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, підпункту 11 пункту 5 розділу ІV Правил щодо заборони перебування на рибогосподарському водному об`єкті (його частині) або в його прибережній захисній смузі із забороненими знаряддями добування (вилову), без належних документів та дозволу на вилов водних біоресурсів, діючи умисно, з корисливих мотивів здійснив незаконне добування (вилов) риби загальною кількістю 27 штук, а саме: судак звичайний - 3 шт., окунь звичайний - 1 шт., щука звичайна - 2 шт., тараня (плітка звичайна) - 2 шт., синець звичайний - 2 шт., карась сріблястий - 8 шт., лящ - 3 шт., плоскирка - 4 шт., чехоня - 2 шт., чим, відповідно до висновку експерта № СЕ-19/125-26/7221-ФХЕД від 16.06.2026, завдав істотну екологічну шкоду (за ознакою "добування великої кількості риби") навколишньому природному середовищу (державі) на загальну суму 54 162 грн 00 коп.
Таким чином, ОСОБА_3 своїми діями, що виразилися у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, вчинив кримінальний проступок, передбачений ч. 1 ст. 249 КК України.
Частинами 2, 3 ст. 381 КПК України визначено, що суд розглядає обвинувальний акт щодо вчинення кримінального проступку без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження, якщо обвинувачений не оспорює встановлені під час дізнання обставини і згоден з розглядом обвинувального акта.
В обвинувальному акті прокурором заявлено клопотання, згідно з яким, враховуючи, що ОСОБА_3 беззаперечно визнав свою винуватість у вчиненні інкримінованого кримінального проступку, не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини і згодний з розглядом обвинувального акта у спрощеному порядку за його відсутності, на підставі положень ч.ч. 1-3 ст. 302 КПК України просить суд розглянути обвинувальний акт у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні. 
До обвинувального акта долучено письмову заяву ОСОБА_3 , складену за участі захисника ОСОБА_4 , в якій обвинувачений зазначає, що свою вину у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України беззаперечно визнає, згоден із встановленими досудовим розслідуванням обставинами, заявленим до нього цивільним позовом, згоден із розглядом обвинувального акта у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні. 
Також, у вказаній заяві ОСОБА_3 зазначив, що йому роз`яснено зміст встановлених у результаті досудового розслідування обставин, а також його ознайомлено, що відповідно до ч. 2 ст. 302 КПК України у разі надання згоди на розгляд обвинувального акта у спрощеному порядку він буде позбавлений права оскаржувати вирок в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, не дослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені у результаті досудового розслідування обставини. Захисником підтверджено, що надана обвинуваченим згода на розгляд обвинувального акта у спрощеному провадженні є добровільною.
Представник Куликівської селищної ради, яка є потерпілою юридичною особою у кримінальному провадженні - ОСОБА_5 у заяві від 25.06.2026 погодилася зі встановленими досудовим розслідуванням обставинами вчинення обвинуваченим кримінального проступку, ознайомлена з обмеженням права на апеляційне оскарження та надала згоду на розгляд обвинувального акта у спрощеному провадженні без проведення судового розгляду у судовому засіданні.
Відповідно до ч. 2 ст. 382 КПК України вирок суду за результатами спрощеного провадження ухвалюється в порядку, визначеному КПК України та повинен відповідати загальним вимогам до вироку суду. У вироку суду за результатами спрощеного провадження замість доказів на підтвердження встановлених судом обставин зазначаються встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Обставини вчинення кримінального правопорушення встановлені органом досудового розслідування. ОСОБА_3 в поданій заяві зазначені обставини не оспорює, вважає, що органом досудового розслідування вони встановлені в повному обсязі, свою вину у вчиненні вказаного кримінального проступку беззаперечно визнає в повному обсязі, цивільний позов визнає, його позиція є добровільною та не є наслідком будь-якого примусу.
Суд, перевіривши встановлені органом досудового розслідування обставини, які не викликають сумніву у їх об`єктивності та не оспорюються учасниками судового провадження, вважає доведеним, що ОСОБА_3 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 249 КК України, а саме: незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду.
Кримінальним правопорушенням заподіяно шкоду навколишньому природному середовищу (державі) у розмірі 54 162,00 грн, яка частково відшкодована у розмірі 8 662,00 грн.
Обставинами, які відповідно до ст. 66 КК України пом`якшують покарання є щире каяття та часткове добровільне відшкодування завданого збитку.
Обставин, які відповідно до ст. 67 КК України обтяжують покарання не встановлено.
При визначенні виду та міри покарання суд враховує, що наділений дискреційними повноваженнями, наданими державою щодо обрання між альтернативними видами покарань у встановлених законом випадках, враховує цілі та принципи права, загальні засади судочинства, конкретні обставини справи, дані про особу винного, справедливість обраного покарання.
Так, при обранні ОСОБА_3 виду та міри покарання, суд відповідно до вимог ст. 65 КК України виходить із загальних засад призначення покарання, враховує ступінь тяжкості вчиненого правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є кримінальним проступком, особу винного, який не перебуває на обліку у лікаря психіатра і лікаря нарколога, має статус учасника бойових дій, до адміністративної відповідальності не притягався, раніше не судимий, обставини, які пом`якшують покарання, відсутність обставин, що обтяжують покарання.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що обвинуваченому ОСОБА_3 необхідно призначити покарання у межах санкції відповідної статті Кримінального кодексу України у виді штрафу, оскільки саме таке покарання, на переконання суду, є справедливим, необхідним і достатнім для його виправлення і перевиховання та запобігання вчиненню ним нових правопорушень. 
Прокурором по справі заявлено цивільний позов в інтересах держави в особі Куликівської селищної ради, в якому він просить стягнути з ОСОБА_3 невідшкодовану частину шкоди, завданої навколишньому природному середовищу (державі) внаслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотної шкоди у розмірі 45 500 грн до бюджету Куликівської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області.
Відповідно до положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.
Відповідно до ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища підлягає компенсації у повному обсязі.
Як вбачається з матеріалів справи, лов риби здійснений обвинуваченим з порушенням встановлених норм природоохоронного законодавства, його неправомірними діями навколишньому природному середовищу (державі) було завдано матеріальну шкоду.
Розмір шкоди обчислений відповідно до встановлених такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України), які є додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 29.09.2023 № 1042 та підтверджений висновком проведеної у справі судової інженерно-екологічної експертизи СЕ-19/125-26/7221-ФХЕД від 16.06.2026.
З огляду на викладене, позов прокурора Козелецької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Куликівської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області є обґрунтований та підлягає задоволенню.
Процесуальні витрати, пов`язані із залученням експертів підлягають відшкодуванню відповідно до вимог ст.ст. 122, 124 КПК України та складають 3850,88 грн.
Питання речових доказів у кримінальному проваджені вирішується відповідно до положень ст. 100 КПК України.
Щодо незаконно добутої риби у кількості 27 шт., яка є предметом кримінального правопорушення та речовим доказом по справі, ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду міста Чернігова від 08.05.2026 надано дозвід на її знищення (утилізацію) внаслідок швидкого псування.
До знаряддя незаконного промислу - сіток простих у кількості 2 шт., які є речовими доказами та зберігаються у кімнаті зберігання речових доказів ЧРУП ГУНП в Чернігівській області необхідно застосувати спеціальну конфіскацію та на підставі ст.ст. 96-1, 96-2 КК України, ч. 9 ст. 100 КПК України конфіскувати у власність держави.
Відповідно до ч. 4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. 
Ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду міста Чернігова від 08.05.2026 накладено арешт на сітки прості у кількості 2 шт. Арешт був накладений з метою збереження речових доказів по справі, а тому після закінчення розгляду справи арешт підлягає скасуванню.
Запобіжний захід відносно ОСОБА_3 під час досудового розслідування не обирався і підстав для його обрання суд не вбачає.
Керуючись ст. ст. 302, 368-371, 373, 374, 381, 382 КПК України, 
УХВАЛИВ:
ОСОБА_3 визнати винуватим у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) грн 00 коп.
Цивільний позов прокурора задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_3 шкоду, завдану навколишньому природному середовищу (державі) внаслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду в розмірі 45 500 (сорок п`ять тисяч п`ятсот) гривень 00 коп. до бюджету Куликівської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області (отримувач: ГУК у Черніг. обл/тг с-щ. Кулик/24062100, код ЄДРПОУ 37972475, р/р UА428999980333159331000025671, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, код класифікації 24062100, найменування коду класифікації доходів бюджету: грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності).
Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави процесуальні витрати на залучення експертів у розмірі 3850,88 грн.
Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Новозаводського районного суду міста Чернігова від 08.05.2026 на дві сітки прості.
Речові докази: 2 сітки прості що перебувають у кімнаті зберігання речових доказів ЧРУП ГУНП в Чернігівській області після набрання вироком законної сили – конфіскувати у власність держави.
Запобіжний захід відносно ОСОБА_3 не обирати.
На вирок можуть бути подані учасниками судового провадження апеляційні скарги до Чернігівського апеляційного суду через Куликівський районний суд Чернігівської області протягом тридцяти днів з моменту його проголошення.
У відповідності до частини 1 статті 394 КПК України вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому статями 381 та 382 цього Кодексу не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, недослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції. 

Суддя ОСОБА_1