ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2026	м. Дніпро	Справа № 904/3409/25	

За позовом Керівника Нікопольської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Покровської міської ради Дніпропетровської області, м. Покров, Нікопольський район, Дніпропетровська область 

до Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат", м. Покров, Нікопольський район, Дніпропетровська область 

про стягнення заборгованості за договором оренди земельної ділянки 

Суддя Красота О.І.
за участю секретаря судового засідання Куц І.І.

Представники:
від Прокуратури: Бурлаченко О.Л., посв. № 077723 від 01.05.2023;
від Позивача: Хомік О.В., дов. № 5 від 05.01.2026, розпор. № 15-к від 06.02.2017, 
посад. інструкція, положення про юр. відділ;
Маглиш А.С., дов. № від 05.01.2026, розпор. № 147-к від 03.10.2016, 
посад. інструкція, положення про юр. відділ;
від Відповідача: Кочура С.В., дов. № 16 від 02.01.2026;
Касьянов О.О., дов. № 3 від 02.01.2026,
положення про юр. відділ, посад. інструкція;

СУТЬ СПОРУ: 
Керівник Нікопольської окружної прокуратури звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Покровської міської ради Дніпропетровської області з позовом до Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" і просить суд стягнути орендну плату за користування земельними ділянками кадастровий номер 1222985500:01:450:0002, площею 3,8322 га, 1222985500:01:450:0014, площею 0,1434 га, та 1222985500:01:450:0015, площею 0,3519 га за Договором оренди земельних ділянок від 01.10.2006 у розмірі 1 160 958,37 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем умов Договору оренди земельної ділянки від 01.10.2006 в частині повної та своєчасної оплати орендних платежів. 

Ухвалою суду від 30.06.2025 позовну заяву залишено без руху; встановлено Прокурору семиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви, а саме надати в паперовому вигляді якісні додатки до позову.

04.07.2025 від Прокурора надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 09.07.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

21.07.2025 від Відповідача надійшов відзив на позов, в якому він проти позовних вимог заперечував та просив суд відмовити у задоволенні позову, а також надати додатковий строк для подання доказів у справі, зокрема щодо долучення до матеріалів справи копії відповіді ДПС України щодо стану розрахунків з бюджетом (наявності або відсутності заборгованості зі сплати податків та зборів, у т.ч. земельного податку і орендної плати). 

24.07.2025 від Відповідача надійшли додаткові пояснення, в яких він просив суд долучити до матеріалів справи докази та відмовити у задоволенні позову.

31.07.2025 від Прокурора надійшла відповідь на відзив, в якій він заперечував проти доводів Відповідача та просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

31.07.2025 від Позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він заперечував проти доводів Відповідача та просив суд задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою суду від 11.09.2025 вирішено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 25.09.2025 об 11:00 год.

15.09.2025 від Позивача надійшла заява про участь у судовому засіданні 25.09.2025 об 11:00 год. представників Позивача Маглиша А.С. та Хоміка О.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Крім того, Позивач просив суд проводити всі інші судові засідання в режимі відеоконференції.

16.09.2025 від Відповідача надійшла заява про участь у судовому засіданні 25.09.2025 об 11:00 год. представників Відповідача Кочури С.В.; Сорокіної Л.М. та Касьянова О.О. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Крім того, Відповідач просив суд проводити всі інші судові засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 19.09.2025 заяву Позивача в частині проведення судового засідання 25.09.2025 об 11:00 год. за участю його представників в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено; заяву Відповідача в частині проведення судового засідання 25.09.2025 об 11:00 год. за участю його представників в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено; судове засідання у справі, призначене на 25.09.2025 об 11:00 год., вирішено провести в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із забезпеченням її проведення для представників Позивача Маглиша А.С. та Хоміка О.В., та представників Відповідача Кочури С.В.; Сорокіної Л.М. та Касьянова О.О. з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

19.09.2025 від Прокурора надійшла заява про забезпечення позову, в якій він просив суд:
- накласти арешт на грошові кошти, які належать Відповідачу, що знаходяться на всіх відкритих рахунках та на тих, які будуть відкриті після винесення ухвали, у всіх банківських та інших кредитно-фінансових установах, у межах ціни позову у розмірі 1 160 958,37 грн.

Заява обґрунтована тим, що предметом спору у даній справі є стягнення до місцевого бюджету Позивача значної суми коштів у розмірі 1 160 958,37 грн., яка є орендною платою за Договором оренди від 01.10.2006 земельних ділянок кадастровий номер 1222985500:01:450:0002, площею 3,8322 га; кадастровий номер 1222985500:01:450:0014, площею 0,1434 га; кадастровий номер 1222985500:01:450:0015, площею 0,3519 га, за період з травня 2022 року по вересень 2024 року включно, від сплати якої Відповідач безпідставно упродовж тривалого часу ухилився. Отже, виконання судового рішення у цій справі (за умови задоволення позовних вимог) безпосередньо залежить від того, чи матиме Відповідач необхідну суму грошових коштів. Позивач позбавлений можливості використати фактично належні йому грошові кошти на користь мешканців міста, тим більш в умовах воєнного стану. Зокрема, вказані грошові кошти могли бути спрямовані на посилення сил оборони та відновлення міських об`єктів, пошкоджених внаслідок воєнних дій. Таким чином, у цьому випадку позовні вимоги спрямовані, перш за все, на задоволення потреб територіальної громади міста Покров. Основним видом діяльності Відповідача є добування руд інших кольорових металів. Розмір Статутного капіталу Відповідача становить 736 млн. грн., за фінансовими показниками у 2024 році товариство отримало дохід у розмірі 877 557 тис.грн. Враховуючи характер та предмет спірних правовідносин, протиправність дій Відповідача щодо тривалої несплати у повному обсязі коштів за користування земельними ділянками, Прокурор вважає, що є усі підстави для вжиття судом заходів забезпечення позову. З урахуванням характеру спору, значної суми заявлених позовних вимог, розумним, адекватним та співмірним у даному випадку заходом забезпечення позову є накладення арешту на грошові кошти Відповідача, які знаходяться на всіх його рахунках, в усіх банківських або інших фінансово-кредитних установах, у межах ціни позову в розмірі 1 160 958,37 грн. Вказаний захід забезпечення не може також перешкодити здійсненню господарської діяльності Відповідача та не порушує прав та охоронюваних законом інтересів стягувача у справі чи інших осіб, що не є учасниками даного судового процесу. Тому, на думку Прокурора, застосування обраного заходу забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти відповідає ст.ст. 136, 137 ГПК України, а також вимогам співмірності, розумності, обґрунтованості, адекватності, збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовних вимог. Разом з цим, несплата Відповідачем впродовж тривалого часу, а саме з травня 2022 року (строк орендної плати за який припадає на 30.06.2022, в межах строку позовної давності) по вересень 2024 року, орендної плати за землю свідчить про недобросовісність Відповідача та його наміри ухилення від сплати коштів за користування земельними ділянками. З урахуванням викладеного, Відповідач не обмежений у розпорядженні грошовими коштами, які знаходяться на його рахунках, та відсутність накладеного арешту може призвести до розпорядження коштами на розсуд Відповідача з метою утруднення чи неможливості виконання рішення суду у справі, що у свою чергу свідчить про наявність підстав, визначених ст.ст. 136, 137 ГПК України, для забезпечення позову. Також Прокурор зазначив, що за висновками Верховного Суду (постанова від 03.03.2023 у справі № 905/448/22) виконання в майбутньому судового рішення у справі про стягнення грошових коштів, у разі задоволення позовних вимог, безпосередньо пов`язане з обставинами наявності у боржника присудженої до стягнення суми заборгованості. Отже, на думку Прокурора, вжиття саме такого заходу забезпечення є адекватним змісту порушеного права територіальної громади на майно (грошові кошти), на відновлення якого поданий позов, та, за умови його задоволення, не створить труднощів при виконанні рішення суду, оскільки стягнення вказаних коштів можливе на даний час за рахунок належних Відповідачу грошових коштів. 

Ухвалою суду від 22.09.2025 заяву Керівника Нікопольської окружної прокуратури про забезпечення позову задоволено; накладено арешт на грошові кошти, які належать Акціонерному товариству "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" (53300, Дніпропетровська область, Нікопольський район, м. Покров, вул. Центральна, 11, ідентифікаційний код в ЄДРПОУ 00190928), що знаходяться на всіх відкритих рахунках та на тих, які будуть відкриті після винесення ухвали, у всіх банківських та інших кредитно-фінансових установах, у межах ціни позову у розмірі 1 160 958,37 грн.

У підготовчому засіданні 25.09.2025 оголошено перерву до 11.11.2025 о 14:00 год. з проведенням судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із забезпеченням її проведення для представників Позивача та представників Відповідача з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

13.10.2025 від Відповідача надійшли додаткові пояснення, в яких він просив суд долучити до матеріалів справи докази та відмовити у задоволенні позову.

16.10.2025 від Відповідача надійшла заява про залучення в якості представника (спеціаліста) Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" Коваленко Тетяни Олександрівни та участь у судовому засіданні 11.11.2025 о 14:00 год. і усіх подальших судових засіданнях представників Відповідача в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду від 23.10.2025 у залученні заступника Головного бухгалтера напрямку "Бухгалтерський облік і контроль" Коваленко Тетяни Олександрівни як представника (спеціаліста) Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" та її участі в судовому засіданні 11.11.2025 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС відмовлено.

10.11.2025 від Прокурора надійшли додаткові пояснення у справі, в яких він просив суд задовольнити у повному обсязі позовні вимоги.

Прокурор, представники Позивача (в режимі відеоконференції) та Відповідача (в режимі відеоконференції) у підготовчому засіданні 11.11.2025 надали пояснення щодо позовних вимог.

Ухвалою суду від 11.11.2025 продовжено строк розгляду справи у підготовчому провадженні на 30 днів; відкладено підготовче засідання на 11.12.2025 о 12:00 год. та вирішено провести його в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із забезпеченням її проведення для представників Позивача та представників Відповідача з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 26.11.2025 апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" залишено без задоволення; ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 22.09.2025 у справі № 904/3409/25 залишено без змін; витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покладено на Скаржника.

09.12.2025 від Відповідача надійшли додаткові пояснення у справі, в яких він просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою суду від 11.12.2025 закрито підготовче провадження; призначено справу до судового розгляду по суті на 27.01.2026 о 12:00 год. і вирішено провести судове засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із забезпеченням її проведення для Позивача та Відповідача з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

Водночас, судове засідання, призначене на 27.01.2026 о 12:00 год., не відбулось у зв`язку з перебоями в роботі сервісу відеоконференцзв`язку ЄСІТС, про що судом складено акт. 

Ухвалою суду від 27.01.2026 призначено справу до судового розгляду по суті на 19.02.2026 о 14:00 год.

Водночас, судове засідання, призначене на 19.02.2026 о 14:00 год., не відбулось у зв`язку з перебоями в роботі сервісу відеоконференцзв`язку ЄСІТС, про що судом складено акт. 

При цьому, 23.02.2026 від Відповідача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи документів на підтвердження повноважень його представників. 

Ухвалою суду від 04.03.2026 призначено справу до судового розгляду по суті на 24.03.2026 о 10:00 год.

04.03.2026 від Позивача надійшла заява про участь у судовому засіданні 24.03.2026 о 10:00 год. представників Позивача Маглиша А.С. та Хоміка О.В. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Крім того, Позивач просив суд проводити всі інші судові засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 13.03.2026 заяву Позивача в частині проведення судового засідання 24.03.2026 о 10:00 год. за участю його представників в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено; судове засідання у справі, призначене на 24.03.2026 о 10:00 год., вирішено провести в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із забезпеченням її проведення для представників Позивача Маглиша А.С. та Хоміка О.В. з використанням власних технічних засобів у підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

23.03.2026 від Відповідача надійшла заява про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 24.03.2026 оголошено перерву до 28.04.2026 о 12:00 год.

У судовому засіданні 28.04.2026 оголошено перерву до 28.05.2026 о 12:00 год.

Прокурор у судовому засіданні 28.05.2026 позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Представники Позивача у судовому засіданні 28.05.2026 (в режимі відеоконференції) позовні вимоги Прокурора підтримали у повному обсязі та просили суд їх задовольнити.

Представники Відповідача у судовому засіданні 28.05.2026 (в режимі відеоконференції) проти позовних вимог заперечували та у позові просили суд відмовити. 

У порядку ст. 240 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні 28.05.2026 оголошено вступну та резолютивну частини рішення. 

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення Прокурора та представників сторін, оцінивши надані докази в їх сукупності, господарський суд 

ВСТАНОВИВ:
01.10.2006 між Нікопольською районною державною адміністрацією (далі - Орендодавець) та Відкритим акціонерним товариством "Орджонікідзевський гірничо-збагачувальний комбінат", правонаступником якого є Акціонерне товариство "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат", (далі – Відповідач, Орендар) укладений Договір оренди земельної ділянки (далі - Договір), згідно з умовами якого Орендодавець передав в оренду Орендарю 40 земельних ділянок загальною площею 8284,9486 га, у тому числі: кадастровий номер 1222985500:01:450:0002, площею 3,8322 га; кадастровий номер 1222985500:01:450:0014, площею 0,1434 га; кадастровий номер 1222985500:01:450:0015, площею 0,3519 га, який зареєстровано у Нікопольському відділі Дніпропетровської регіональної філії ДП "Центр ДЗК при Держкомземі України", про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 25.01.2007 за № 040712500006. 

Згідно з п. 2.2 Договору нормативно-грошова оцінка земельної ділянки по Дніпропетровській області становить – 9 519,83 грн. за 1 га з урахуванням коефіцієнту індексації. 

Відповідно до п. 3.1 Договору земельна ділянка надається в оренду строком на 49 років, починаючи з 01.10.2006 по 31.12.2054. 

Пунктом 3.4 Договору передбачено, що при переході права власності на земельну ділянку або її частини Орендодавця до іншої особи, або осіб, цей Договір зберігає свою чинність для нового власника, або власників. 

За умовами п. 4.2 Договору орендна плата нараховується з моменту набуття чинності цього Договору та після його державної реєстрації і є договірна, що складає 575,00 грн. за 1 га. 

Орендна плата сплачується Орендарем рівними частинами щомісячно протягом 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного місяця (п. 4.3 Договору). 

Надалі, між сторонами укладено Додаткову угоду (без дати), яка зареєстрована в Нікопольському міському відділі ДРФ ДП "Центр ДЗК", про що в Державному реєстрі земель вчинено запис від 07.07.2010 за № 041012501351, якою: 
1. внесено зміни до п.п. 4.2 розділу 4 Договору та викладено його у редакції: "Розмір орендної плати за 1 га землі з моменту державної реєстрації цієї Додаткової угоди складає 1 853,93 грн. Річна орендна плата за земельну ділянку площею 8284,9486 га починаючи з 01.01.2011 року рік складає 15 359 714,76 грн. та обчислюється Орендарем самостійно з врахуванням щорічного коефіцієнту індексації щороку станом на 1 січня до 1 лютого поточного року, сплачується у порядку, визначеному п. 4.4. цього Договору.";
2. внесено зміни до п.п. 4.4 розділу 4 Договору щодо "Способу та місця оплати орендної плати". 

Надалі, між сторонами укладено ще 11 Додаткових угод до Договору, а саме: 
- Додаткову угоду від 26.02.2014, якою із користування вилучено земельні ділянки загальною площею 3,9543 га, які не стосуються предмету спору; 
- Додаткову угоду від 23.01.2015, якою внесено зміни до п. 1.1 Розділу 1 щодо земельних ділянок, які надаються в оренду, до п. 4.4 Розділу 4 щодо способу та місця сплати орендної плати, та п. 5.1 Розділу 5 Договору, які не стосуються предмету спору; 
- Додаткову угоду від 26.01.2015, якою внесено зміни до п. 1.1 Розділу 1 щодо земельних ділянок, які надаються в оренду, до абз. 1 п. 2.1 Розділу 2 Договору щодо загальної площі земельних ділянок, до п. 4.4 Розділу 4 щодо способу та місця сплати орендної плати, та п. 5.1 Розділу 5 Договору, які не стосуються предмету спору; 
- Додаткову угоду без дати, на підставі розпорядження Нікопольської РДА від 25.05.2015 за №Р-306/0/321-15, якою визнано припиненою оренду земельних ділянок, які не стосуються предмету спору; 
- Додаткову угоду від 26.12.2016, якою внесено зміни у розділ 16 Договору щодо реквізитів Орендаря; 
- Додаткову угоду від 17.01.2018, якою визнано припиненою оренду земельних ділянок, які не стосуються предмету спору; 
- Додаткову угоду від 26.11.2018, якою визнано припиненою оренду земельних ділянок, які не стосуються предмету спору; 
- Додаткову угоду від 12.03.2019, якою внесено зміни щодо земельних ділянок у зв`язку з їх поділом, які не стосуються предмету спору; 
- Додаткову угоду від 26.11.2020, якою визнано припиненою оренду земельних ділянок, які не стосуються предмету спору; 
- Додаткову угоду від 08.12.2020, якою визнано припиненою оренду земельних ділянок, які не стосуються предмету спору; 
- Додаткову угоду від 14.12.2020, якою визнано припиненою оренду земельних ділянок, які не стосуються предмету спору. 

Таким чином, вказаними Додатковими угодами вносились зміни до Договору щодо припинення оренди ряду земельних ділянок, способу та місця сплати орендної плати, зміни реквізитів сторін тощо, які не стосуються предмету спору та встановленого Договором розміру орендної плати. 

Тобто, з 2010 року розмір орендної плати визначений вказаною Додатковою угоду (без дати), яка зареєстрована в Нікопольському міському відділі ДРФ ДП "Центр ДЗК", про що в Державному реєстрі земель вчинено запис від 07.07.2010 за № 041012501351 не змінювався. 

При цьому, пунктом 4.6 Розділу 4 Договору визначено, що у випадку, якщо розмір податку на землю, встановлений законодавством, буде перевищувати розмір орендної плати, орендна плата встановлюється на рівні розміру податку на землю. 

Відповідно до п. 4.7 Договору підставами для зміни розміру, порядку, строків та умов виплати орендної плати можуть бути: зміни умов господарювання, передбачених Договором (пп. 4.7.1); погіршення стану земельної ділянки не з вини Орендаря, що підтверджується відповідними документами (пп. 4.7.2); невиконання або неналежне виконання Орендодавцем обов`язків, які викладені у п. 2.5 Договору (пп. 4.7.3); збільшення ставки земельного податку (пп. 4.7.4); в інших випадках, передбачених законодавством України (пп. 4.7.5). 

Надалі, розпорядженнями голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації "Про передачу земельних ділянок державної власності у комунальну власність" № Р-427/0/3-19 від 01.08.2019 та № Р-516/0/3-19 від 13.09.2019 земельні ділянки: кадастровий номер 1222985500:01:450:0002, площею 3,8322 га; кадастровий номер 1222985500:01:450:0014, площею 0,1434 га; кадастровий номер 1222985500:01:450:0015, площею 0,3519 га передані у комунальну власність територіальної громади міста Покров в особі Покровської міської ради. 

Рішеннями Покровської міської ради Дніпропетровської області № 12 від 30.08.2019 та № 3 від 25.10.2019 "Про прийняття у комунальну власність Покровської міської ради з державної власності земельних ділянок" вищевказані земельні ділянки прийняті у комунальну власність територіальної громади міста Покров в особі Покровської міської ради Дніпропетровської області. 

Право власності на вказані земельні ділянки зареєстровано за територіальною громадою міста Покров в особі Покровської міської ради Дніпропетровської області 18.02.2020, що підтверджується витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. 

Таким чином, Покровська міська рада Дніпропетровської області є стороною Договору, укладеного між Відкритим акціонерним товариством "Орджонікідзевський гірничо-збагачувальний комбінат" та Нікопольською районною державною адміністрацією, щодо земельних ділянок з кадастровими номерами 1222985500:01:450:0015, 1222985500:01:450:0014 та 1222985500:01:450:0002, що зареєстрований у Нікопольському відділі Дніпропетровської регіональної філії ДП "Центр ДЗК при Держкомземі України", про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 25.01.2007 за № 040712500006. 

Рішенням Покровської міської ради Дніпропетровської області № 8 від 30.08.2016 "Про затвердження "Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Покров Дніпропетровської області" затверджено "Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Покров Дніпропетровської області", розроблену Державним підприємством "Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "Діпромісто" ім. Ю.М. Білоконя. Також, вказаним рішенням затверджено економіко-планувальне зонування земель міста Покров Дніпропетровської області та базову вартість земель міста Покров Дніпропетровської області станом на 01.01.2014 на рівні 121,65 грн/м2. Цим же рішенням введено в дію нормативну грошову оцінку земель міста Покров Дніпропетровської області з 01.01.2018. 

Так, згідно з витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 24.02.2020 № 360 нормативно-грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер 1222985500:01:450:0002, площею 3,8322 га складає 20 314 117,18 грн. 

Згідно з витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 24.02.2020 № 358 нормативно-грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер 1222985500:01:450:0014, площею 0,1434 га складає 837 289,83 грн. 

Згідно з витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 24.02.2020 № 359 нормативно-грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер 1222985500:01:450:0015, площею 0,3519 га складає 2 105 139,46 грн. 

У вищевказаних витягах із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок було допущено помилку щодо адреси розташування земельних ділянок, а саме у графі місце розташування земельної ділянки замість "Покровська міська рада" зазначено "Покровська сільська рада", у зв`язку з чим Виконавчий комітет листом № Вих-3213/06-24/10-2022 від 07.10.2022 звернувся до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області із заявами про внесення змін до Державного земельного кадастру з видачею витягу: зміна адреси з Покровської сільської ради на Покровську міську раду. 

Листом Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області № 18-4- 0.233-4946/2-22 від 22.11.2022 повідомлено, що вищевказані заяви опрацьовані та видані витяги з Державного земельного кадастру, в яких змінено адресу земельних ділянок та зазначено місце розташування: Дніпропетровська область, Нікопольський район, Покровська міська рада. 

Надалі, органами Держгеокадастру 26.12.2024 сформовано нові витяги із технічної документації з нормативної грошової оцінки вказаних земельних ділянок. 

Так, відповідно до витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок № НВ-1200992492024 від 26.12.2024 нормативно-грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер 1222985500:01:450:0002 складає 22 506 602,92 грн. 

Відповідно до витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок № НВ-1200992502024 від 26.12.2024 нормативно-грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер 1222985500:01:450:0014 складає 927 642,87 грн. 

Відповідно до витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок № НВ-1200992512024 від 26.12.2024 нормативно-грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер 1222985500:01:450:0015 складає 2 332 345,41 грн. 

Як вбачається з матеріалів справи, Відповідач за період з травня 2022 року (строк орендної плати за який припадає на 30.06.2022) по вересень 2024 року здійснив плату за користування земельними ділянками кадастровий номер 1222985500:01:450:0002, площею 3,8322 га, кадастровий номер 1222985500:01:450:0014, площею 0,1434 га, кадастровий номер 1222985500:01:450:0015, площею 0,3519 га, без урахування зміненої нормативно-грошової оцінки вказаних земельних ділянок та щорічного коефіцієнту індексації орендної плати, у зв`язку з чим несплачена ним орендна плата за користування земельними ділянками за вказаний період складає 1 160 958,37 грн. 

У зв`язку з цим Прокурор просить суд стягнути з Відповідача орендну плату за користування земельними ділянками кадастровий номер 1222985500:01:450:0002, площею 3,8322 га, 1222985500:01:450:0014, площею 0,1434 га, та 1222985500:01:450:0015, площею 0,3519 га за Договором оренди земельних ділянок від 01.10.2006 у розмірі 1 160 958,37 грн.

Ухвалюючи рішення, господарський суд виходив з таких підстав.
Згідно з ч. 1 ст. 792 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату. 

За приписами ст. 1 Закону України "Про оренду землі", яка кореспондується з положеннями ч. 1 ст. 93 Земельного кодексу України, орендою землі є засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. 

Відповідно до ст. 13 Закону України "Про оренду землі" договір оренди землі це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. 

Положеннями ст.ст. 24, 25 Закону України "Про оренду землі" визначено права та обов`язки орендодавця і орендаря, а саме: орендодавець має право вимагати від орендаря, зокрема, використання земельної ділянки за цільовим призначенням згідно з договором оренди; своєчасного внесення орендної плати. Орендар, у свою чергу, має право самостійно господарювати на землі з дотриманням умов договору оренди землі, за письмовою згодою орендодавця зводити в установленому законодавством порядку жилі, виробничі, культурно-побутові та інші будівлі і споруди та закладати багаторічні насадження та зобов`язаний приступати до використання земельної ділянки в строки, встановлені договором оренди землі, зареєстрованим в установленому законом порядку. 

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами. 

Позивач, як власник земельної ділянки, виходив з правомірного очікування своєчасної і в повному обсязі сплати Відповідачем орендної плати. 

Так, відповідно до ч. 5 ст. 5 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. 

Статтею 13 Закону України "Про оцінку земель" встановлено випадки обов`язкового проведення грошової оцінки земельних ділянок. 

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 13 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі, зокрема визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. 

Згідно з ч. 1 ст. 15 Закону України "Про оцінку земель" підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. 

Відповідно до ст. 18 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій". 

Порядок затвердження технічної документації з оцінки земель визначений статтею 23 Закону України "Про оцінку земель". 

Частинами 1, 3, 4 цієї статті передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України. 

Пунктом 271.2 статті 271 Податкового кодексу України встановлено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом. 

Положеннями пункту 289.1 статті 289 Податкового кодексу України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства. 

Отже, нормативна грошова оцінка земель встановлюється шляхом затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка здійснюється відповідною сільською, селищною, міською радою. Зазначене імперативне регулювання унеможливлює встановлення нормативної грошової оцінки земельних ділянок договором, зокрема договором між органом місцевого самоврядування і орендарем. Водночас обов`язковість врахування нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності під час визначення розміру орендної плати встановлена законом (абзац другий частини першої статті 13 Закону України "Про оцінку земель"). 

Отже, у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності змінюється також розмір орендної плати. Зазначене відповідає положенням частини другої статті 632 Цивільного кодексу України, відповідно до якої зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. 

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (пункт 57 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, пункт 89 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18, пункт 55 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.06.2021 у справі № 334/3161/17). 

Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.06.2024 у справі № 914/2848/22 зазначила, що з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України нового розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, якщо він визначений у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. 

Також, Велика Палата Верховного Суду виснувала, що з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної або комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, визначеної у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки. 

За подібних обставин належному способу захисту орендодавця відповідає позовна вимога про стягнення орендної плати, не сплаченої орендарем. Водночас несплачена орендна плата підлягає стягненню за весь період прострочення з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України рішення ради щодо зміни розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності. 

Аналогічний правовий висновок викладно у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.02.2025 у справі № 925/457/23. 

Відповідно до ч. 4 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Так, у квітні 2021 року Позивач звертався до суду з позовом до Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" про внесення змін до Договору оренди земельної ділянки від 01.10.2006 (справа № 904/4380/21). 

Підставою для звернення з позовом у справі № 904/4380/21 стало набуття Покровською міською радою 18.02.2020 права власності на земельні ділянки кадастровий номер 1222985500:01:450:0001, площею 0,2721 га, 1222985500:01:450:0002, площею 3,8322 га, 1222985500:01:450:0014, площею 0,1434 га, 1222985500:01:450:0015, площею 0,3519 га, що підтверджується витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 20.02.2020 № 201054465, № 201082158, № 201168661 та № 201069038, прийняттям Покровською міською радою рішення № 8 від 30.08.2016 "Про затвердження "Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Покров Дніпропетровської області" та від 27.06.2019 № 11 "Про затвердження ставок орендної плати за користування земельними ділянками на території Покровської міської ради". Після набуття територіальною громадою міста Покров в особі Покровської міської ради Дніпропетровської області права власності на земельні ділянки кадастровий номер 1222985500:01:450:0001, площею 0,2721 га, 1222985500:01:450:0002, площею 3,8322 га, 1222985500:01:450:0014, площею 0,1434 га та 1222985500:01:450:0015, площею 0,3519 га, виникла необхідність приведення положень договору оренди землі у відповідність до вимог закону в частині визначення розміру орендної плати за вказані земельні ділянки. 

За результатами розгляду справи № 904/4380/21 рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 15.02.2024 у задоволенні позовних вимог про внесення змін до договору оренди щодо земельних ділянок кадастровий номер 1222985500:01:450:0002, площею 3,8322 га, кадастровий номер 1222985500:01:450:0014, площею 0,1434 га, кадастровий номер 1222985500:01:450:0015, площею 0,3519 га відмовлено; провадження у справі в частині внесення змін до договору оренди щодо земельної ділянки кадастровий номер 1222985500:01:450:0001, площею 0,2721 га закрито. 

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 09.09.2024 рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 15.02.2024 скасовано в частині відмови у задоволенні позовних вимог про внесення змін до підпункту 2.2. договору від 01.10.2010. У цій частині ухвалено нове рішення про задоволення позову. В частині відмови у задоволенні решти позовних вимог рішення суду від 15.02.2024 залишено без змін. 

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 20.11.2024 у справі № 904/4380/21 касаційну скаргу АТ "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" задоволено частково; постанову Центрального апеляційного господарського суду від 09.09.2024 в частині задоволених позовних вимог скасовано, рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 15.02.2024 в цій частині змінено, в решті - рішення суду залишено в силі; в іншій частині постанову апеляційної інстанції залишено без змін. 

Вказаного висновку Верховний Суд дійшов у зв`язку з обранням Позивачем неналежного способу захисту, оскільки судове рішення про задоволення такої вимоги не матиме наслідком стягнення з Відповідача орендної плати відповідно до зміненого розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки. 

У зв`язку з цим Прокурором обрано належний спосіб захисту інтересів держави в особі Покровської міської ради, а саме про стягнення орендної плати, не сплаченої Відповідачем.

Відповідачем, починаючи з 2012 року, при нарахуванні (декларуванні) та сплаті орендної плати здійснювалась індексація нормативно-грошової оцінки земельних ділянок, виходячи з розміру орендної плати (1 853,93 грн. за 1 га землі). 

Однак, вказані доводи не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, а орендна плата сплачена не у повному обсязі виходячи з такого.

Відповідно до ст. 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. 

Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). 

Відповідно до п. 4.2 розділу 4 Договору, з урахуванням Додаткової угоди (без дати), яка зареєстрована в Нікопольському міському відділі ДРФ ДП "Центр ДЗК", про що в Державному реєстрі земель вчинено запис від 07.07.2010 за № 041012501351, розмір орендної плати за 1 га землі складає 1 853,93 грн. 

Річна орендна плата за земельну ділянку площею 8284,9486 га, починаючи з 01.01.2011 року рік, складає 15 359 714,76 грн. та обчислюється Орендарем самостійно з врахуванням щорічного коефіцієнту індексації щороку станом на 1 січня до 1 лютого поточного року, сплачується у порядку, визначеному п. 4.4 цього Договору.

При цьому, пунктом 4.6 розділу 4 Договору визначено, що у випадку, якщо розмір податку на землю, встановлений законодавством, буде перевищувати розмір орендної плати, орендна плата встановлюється на рівні розміру податку на землю. 

Відповідно до п. 4.7 Договору підставами для зміни розміру, порядку, строків та умов виплати орендної плати можуть бути: зміни умов господарювання, передбачених Договором (пп. 4.7.1); погіршення стану земельної ділянки не з вини Орендаря, що підтверджується відповідними документами (пп. 4.7.2); невиконання або неналежне виконання Орендодавцем обов`язків, які викладені у пункті 2.5 Договору (пп. 4.7.3); збільшення ставки земельного податку (пп. 4.7.4); в інших випадках, передбачених законодавством України (пп. 4.7.5). 

Так, згідно з п. 288.5 ст. 288 Податкового кодексу України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки та не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки. 

За приписами п. 284.1 ст. 284 Податкового кодексу України Верховна Рада Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування встановлюють ставки плати за землю та пільги щодо земельного податку, що сплачується на відповідній території. 

Відповідно до рішення Покровської міської ради № 16 від 24.06.2016 "Про встановлення ставок земельного податку на території Покровської міської територіальної громади Дніпропетровської області" (з урахуванням рішення Покровської міської ради № 19 від 30.06.2023 "Про внесення змін до рішення № 16 від 24.06.2016"), яке є чинним та діє з 01.01.2019, ставка земельного податку для земель промисловості (для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами) за земельні ділянки, нормативну грошову оцінку яких проведено (незалежно від місцезнаходження) для юридичних осіб, встановлена у розмірі 2%. 

Тобто, розмір орендної плати за вищевказані земельні ділянки за Договором не може бути меншим ніж 2% від нормативно-грошової оцінки земельних ділянок. 

Відповідно до витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок виданих ГУ Держгеокадастром у Дніпропетровській області № 358, № 359, № 360 від 24.02.2020, нормативна грошова оцінка земельних ділянок на 2020 рік складає: 
- кадастровий номер 1222985500:01:450:0015, нормативна грошова оцінка на 2020 рік складає 2 105 139,46 грн. 
- кадастровий номер 1222985500:01:450:0014, нормативна грошова оцінка на 2020 рік складає 837 289,83 грн. 
- кадастровий номер 1222985500:01:450:0002, нормативна грошова оцінка на 2020 рік складає 20 314 117,18 грн. 

Отже, починаючи з січня 2021 року, розмір орендної плати, яка підлягала сплаті за земельну ділянку кадастровий номер 1222985500:01:450:0015, складає 42 102,79 грн. на рік (2 105 139,46 * 2%), тобто 3 508,57 грн. на місць (42 102,79 грн./12 місяців), без урахування індексації орендної плати. 

Починаючи з січня 2021 року, розмір орендної плати, яка підлягала сплаті за земельну ділянку кадастровий номер 1222985500:01:450:0014, складає 16 745,80 грн. на рік (837 289,83 * 2%), тобто 1 395,48 грн. на місць (16 745,80 грн./12 місяців), без урахування індексації орендної плати. 

Починаючи з січня 2021 року, розмір орендної плати, яка підлягала сплаті за земельну ділянку кадастровий номер 1222985500:01:450:0002, складає 406 282,34 грн. на рік (20 314 117,18 * 2%), тобто 33 856,86 грн. на місць (406 282,34 грн./12 місяців), без урахування індексації орендної плати. 

Надалі, ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області видано нові витяги про з нормативної грошової оцінки земельних ділянок та орендна плата за земельні ділянки з кадастровими номерами 1222985500:01:450:0015, 1222985500:01:450:0014 та 1222985500:01:450:0002 за 2024 рік розрахована згідно з витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок № НВ-1200992492024, №НВ-1200992512024 та № НВ-1200992502024 від 26.12.2024 та відповідно складає: 

- кадастровий номер 1222985500:01:450:0015, нормативна грошова оцінка на 2024 рік складає 2 332 345,41 грн.;
- кадастровий номер 1222985500:01:450:0014, нормативна грошова оцінка на 2024 рік складає 927 642,87 грн.;
- кадастровий номер 1222985500:01:450:0002, нормативна грошова оцінка на 2024 рік складає 22 506 602,92 грн. 

Отже, починаючи з січня 2024 року, розмір орендної плати, яка підлягала сплаті за земельну ділянку кадастровий номер 1222985500:01:450:0015, складає 46 646,88 грн. на рік (2 332 345,41 * 2%), тобто 3 887,24 грн. на місць (46 646,91 грн./12 місяців). 

Починаючи з січня 2024 року, розмір орендної плати, яка підлягала сплаті за земельну ділянку кадастровий номер 1222985500:01:450:0014, складає 18 552,84 грн. на рік (927 642,87 * 2%), тобто 1 546,07 грн. на місць (46 646,91 грн./12 місяців). 

Починаючи з січня 2024 року, розмір орендної плати, яка підлягала сплаті за земельну ділянку кадастровий номер 1222985500:01:450:0002, складає 450 132,00 грн. на рік (22 506 602,92 * 2%), тобто 37 511 грн. на місць (450 132 грн./12 місяців). 

Таким чином, за вищевказані земельні ділянки за 2024 рік орендна плата повинна була сплачена у розмірі 515 331,72 грн. (46 646,88+18 552,84+450 132,00). 

При цьому, з розрахунку, наданого Відповідачем у поясненнях, а також податкових деклараціях та платіжних доручень (інструкцій), наявних у матеріалах справи, вбачається, що Відповідачем розмір орендної плати за період з травня 2022 року по грудень 2022 року, з січня 2023 року по липень 2023 року, з вересня 2023 року по грудень 2023 року, з січня 2024 року по серпень 2024 року задекларовано та сплачено без застосування нормативно-грошової оцінки, виходячи з умов Договору та індексації. 

Оскільки розмір орендної плати за земельні ділянки встановлений Договором (який, з урахуванням Додаткової угоди від 07.07.2010, складає 1853,93 грн. за 1 га) є меншим ніж 2% від нормативно-грошової оцінки вказаних земельних ділянок, Відповідачем при сплаті орендної плати фактично порушено вимог п.п. 4.6, 4.7 розділу 4 Договору та п. 288.5 ст. 288 Податкового кодексу України, у зв`язку з чим орендну плату сплачено не в повному обсязі. 

Тобто, доводи Відповідача, викладені у поясненнях, та додана до них довідка (у сукупності з наявними в матеріалах справі податковими деклараціями та платіжними дорученнями) свідчать лише про суму фактично сплаченої орендної плати, а не розмір орендної плати, яка підлягала сплаті, а розрахунок здійснено не у відповідності до вимог законодавства і умов Договору, у зв`язку з чим сума сплаченої орендної плати є меншою мінімально встановленого розміру у 2% від нормативно-грошової оцінки вказаних земельних ділянок. 

Частиною 1 статті 632 Цивільного кодексу України визначено, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. 

Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України "Про оренду землі" обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди. 

Відповідно до п. 4.2 розділу 4 Договору, з урахуванням Додаткової угоди (без дати), яка зареєстрована в Нікопольському міському відділі ДРФ ДП "Центр ДЗК", про що в державному реєстрі земель вчинено запис від 07.07.2010 за № 041012501351, розмір орендної плати за 1 га землі складає 1 853,93 грн. 

Річна орендна плата за земельну ділянку площею 8284,9486 га починаючи з 01.01.2011 року рік складає 15 359 714,76 грн. та обчислюється Орендарем самостійно з врахуванням щорічного коефіцієнту індексації щороку станом на 1 січня до 1 лютого поточного року, сплачується у порядку, визначеному п. 4.4 цього Договору.

Тобто, умовами Договору визначено необхідність здійснення індексації орендної плати за вказаним Договором. 

За змістом пункту 289.2 статті 289 Податкового кодексу України центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, за індексом споживчих цін за попередній рік щороку розраховує величину коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель, на який індексується нормативна грошова оцінка сільськогосподарських угідь, земель населених пунктів та інших земель несільськогосподарського призначення за станом на 1 січня поточного року. 

Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок. 

Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди (частина 3 статті 21 Закону України "Про оренду землі"). 

Хоча природа як індексації нормативної грошової оцінки, так і індексації орендної плати базується на індексі споживчих цін, обрахованих Державною службою статистики України, проте механізми їх застосування є різними як за правовим змістом, так і за суб`єктами застосування. Зокрема, індексація нормативної грошової оцінки здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, із застосуванням певної методики (стаття 289 Податкового кодексу України). 

Отже, за загальним правилом, індексувати необхідно лише орендну плату, якщо інше не передбачено у договорі оренди. Індексація ж нормативної грошової оцінки має використовуватися, як правило, для визначення розміру земельного податку за відсутності договору оренди земельної ділянки. Якщо обов`язкова індексація нормативної грошової оцінки не визначена у договорі, то обчислення орендної плати відбувається відповідно до частини третьої статті 21 Закону України "Про оренду землі" (індексується лише орендна плата). 

У пункті 4.2. розділу 4 Договору сторони також погодили, що річна орендна плата за земельну ділянку площею 8 284,9486 га починаючи з 01.01.2011 року рік складає 15 359 714,76 грн. та обчислюється Орендарем самостійно з врахуванням щорічного коефіцієнту індексації щороку станом на 1 січня до 1 лютого поточного року, сплачується у порядку, визначеному п. 4.4 цього Договору. 

За загальним правилом, індексація орендної плати здійснюється шляхом корегування суми орендної плати за базовий місяць на індекс інфляції у місяцях, що минули з дати визначення орендної плати за базовий місяць. 

Отже базовим місяцем вважатиметься місяць, у якому востаннє змінювалась (чи підлягала перегляду) орендна плата, тобто місяць, з якого почала діяти нова нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки. 

Вказаний висновок викладено, зокрема у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.02.2025 у справі № 925/457/23. 

Базовим місяцем у даному випадку є січень 2021 року, а індексації підлягали всі подальші щомісячні орендні платежі за період з січня 2021 року до грудня 2023 року (в межах пред`явлених позовних вимог та до видачі у 2024 році нових витягів нормативно-грошової оцінки), виходячи з розміру орендної плати, який потрібно розраховувати з урахуванням нормативно-грошової оцінки землі відповідно до витягів про нормативно-грошову оцінку від 24.02.2020. 

Так, індекс споживчих цін обчислюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері статистики, і не пізніше 10 числа місяця, що настає, публікується в офіційних періодичних виданнях. 

За даними Державної служби статистики України в період з січня 2021 року до грудня 2021 року індекси інфляції за кожен місяць становили: січень 2021 року - 101,3 %, лютий 2021 року - 101,1 %, березень 2021 року - 101,7%, квітень 2021 року - 100,7%, травень 2021 року - 101,3%, червень 2021 року - 100,2%, липень 2021 року - 100,1%, серпень 2021 року - 99,8%, вересень 2021 року - 101,2%, жовтень 2021 року - 100,9%, листопад 2021 року - 100,8%, грудень 2021 року - 100,6%. 

У період з січня 2022 року до грудня 2022 року індекси інфляції за кожен місяць становили: січень 2022 року - 101,3 %, лютий 2022 року - 101,6 %, березень 2022 року - 104,5%, квітень 2022 року -103,1%, травень 2022 року - 102,7 %, червень 2022 року - 103,1 %, липень 2022 року - 100,7 %, серпень 2022 року - 101,1 %, вересень 2022 року - 101,9 %, жовтень 2022 року - 102,5 %, листопад 2022 року - 100,7 %, грудень 2022 року - 100,7 %. 

У період з січня 2023 року до грудня 2023 року індекси інфляції за кожен місяць становили: січень 2023 року - 100,8 %, лютий 2023 року - 100,7 %, березень 2023 року - 101,5%, квітень 2023 року - 100,2%, травень 2023 року - 100,5%, червень 2023 року - 100,8%, липень 2023 року - 99,4%, серпень 2023 року - 98,6%, вересень 2023 року - 100,5%, жовтень 2023 року - 100,8%, листопад 2023 року - 100,5%, грудень 2023 року - 100,7%. 

Отже, сума орендної плати, яка підлягала сплаті за період з травня 2022 року по грудень 2023 року, з урахуванням індексації орендної плати, складає 1 082 042,88 грн., а саме: 
За земельну ділянку кадастровий номер 1222985500:01:450:0015 площею 0,3519 га – 97 944,53 грн. 

За земельну ділянку кадастровий номер 1222985500:01:450:0002 площею 3,8322 га – 945 142,31 грн. 

За земельну ділянку кадастровий номер 1222985500:01:450:0014 площею 0,1434 га – 38 956,04 грн. 

Таким чином, загальна сума орендної плати, яка підлягала сплаті за період з травня 2022 року по грудень 2024 року складає 1 597 374,60 грн. (1 082 042,88 грн. + 515 331,72 грн.). 

Нікопольською окружною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 42025042100000003 від 03.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 362 Кримінального кодексу України. 

У ході досудового розслідування вказаного кримінального провадження від Відповідача листом № 28-102 від 15.04.2025 отримано копії витягів з податкових декларацій та платіжних інструкцій останнього з орендної плати за землю за період з 2022 по 2024 роки. 

Із вказаних податкових декларацій з плати за землю, поданих Відповідачем до податкових органів, та платіжних інструкцій, встановлено, що за період з травня 2022 року по грудень 2022 року за користування земельною ділянкою кадастровий номер 1222985500:01:450:0015 площею 0,3519 га задекларовано та сплачено 1 259,12 грн., за період з січня 2023 року по грудень 2023 року задекларовано та сплачено 21 639,08 грн., за період з січня 2024 року по грудень 2024 року задекларовано та сплачено 16 085,01 грн., тобто всього за період з травня 2022 року по грудень 2024 року задекларовано та сплачено 38 983,21 грн. 

Відповідно до податкових декларацій з плати за землю, поданих Відповідачем до податкових органів, та платіжних інструкцій, встановлено, що за період з травня 2022 року по грудень 2022 року за користування земельною ділянкою кадастровий номер 1222985500:01:450:0002 площею 3,8322 га задекларовано та сплачено 13 712,32 грн., за період з січня 2023 року по грудень 2023 року задекларовано та сплачено 211 003,95 грн., за період з січня 2024 року по грудень 2024 року задекларовано та сплачено 157 166,88 грн., тобто всього за період з травня 2022 року по грудень 2024 року задекларовано та сплачено 381 883,15 грн. 

Відповідно до податкових декларацій з плати за землю, поданих Відповідачем до податкових органів, та платіжних інструкцій, встановлено, що за період з травня 2022 року по грудень 2022 року за користування земельною ділянкою кадастровий номер 1222985500:01:450:0014 площею 0,1434 га задекларовано та сплачено 513,12 грн., за період з січня 2023 року по грудень 2023 року задекларовано та сплачено 8 623,92 грн., за період з січня 2024 року по грудень 2024 року задекларовано та сплачено 6 412,83 грн., тобто всього за період з травня 2022 року по грудень 2024 року задекларовано та сплачено 15 549,87 грн. 

Таким чином, відповідно до податкових декларацій з плати за землю, поданих Відповідачем до податкових органів, та платіжних інструкцій, всього за період з травня 2022 року по грудень 2024 року задекларовано та сплачено орендну плату за користування трьома земельними ділянками кадастровий номер 1222985500:01:450:0015 площею 0,3519 га, кадастровий номер 1222985500:01:450:0002 площею 3,8322 га та кадастровий номер 1222985500:01:450:0014 площею 0,1434 га у загальному розмірі 436 416,23 грн. 

Таким чином, враховуючи, що загальна сума орендної плати за період з травня 2022 року по грудень 2024 року (з урахуванням індексації орендної плати) підлягала сплаті у розмірі 1 597 374,60 грн., проте Відповідачем сплачено лише 436 416,23 грн., отже, загальний розмір несплаченої орендної плати складає 1 160 958,37 грн.

Тобто, сума фактично сплаченої Відповідачем орендної плати за період з травня 2022 року по грудень 2024 року, яка розрахована Прокурором у позовній заяві та розрахована Відповідачем, є ідентичною, а спір у вказаній справі зводиться до розміру орендної плати, яку Відповідач повинен був сплатити за вказаний період, але сплатив у меншому розмірі. 

Відповідно до ст. 21 Закону України "Про оренду землі" орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. 

Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). 

Відповідно до п. 286.2 ст. 286 Податкового кодексу України платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму плати за землю щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають до відповідного контролюючого органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, а надалі такий витяг подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі. 

Згідно з п. 47.1.1 ст. 47 Податкового кодексу України відповідальність за неподання, порушення порядку заповнення документів податкової звітності, порушення строків їх подання контролюючим органам, недостовірність інформації, наведеної у зазначених документах, несуть юридичні особи, резиденти або нерезиденти України, які відповідно до цього Кодексу визначені платниками податків, а також їх посадові особи. 

У п.п. 82, 83, 84 постанови Верховного Суду від 13.10.2021 у справі № 910/14176/20 зазначено, що виходячи із системного аналізу норм земельного та податкового законодавства України, орендна плата за земельну ділянку, яка перебуває в державній або в комунальній власності, має подвійну правову природу, оскільки, з одного боку, є передбаченим договором оренди землі платежем, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою (частина перша статті 21 Закону України "Про оренду землі", п.п. 14.1.136 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України), з другого боку, є однією з форм плати за землю як обов`язкового платежу в складі податку на майно нарівні із земельним податком (п.п. 14.1.147 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України). Разом з тим підставою для нарахування орендної плати за землю є саме договір оренди земельної ділянки (ч. 2 ст. 21 Закону України "Про оренду землі", п. 288.1 ст. 288 Податкового кодексу України). За змістом ч. 2 ст. 21 Закону України "Про оренду землі" Податковим кодексом України регулюються виключно строки внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, тоді як всі інші питання, зокрема, розмір, умови нарахування та внесення орендної плати за землю, порядок та підстави зміни такого розміру, встановлюються за згодою сторін у договорі оренди, про що також зазначено в п.288.4 ст. 288 цього Кодексу (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 27.03.2018 у справі № 925/258/17). 

Відповідно до ст. 288 Податкового кодексу України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки, платник орендної плати - орендар земельної ділянки, об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду. 

При цьому розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем (п. 288.4 ст. 288 Податкового кодексу України). 

Згідно з ч. 5 ст. 5 Закону України "Про оцінку земель" для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності використовується нормативна грошова оцінка. 

Крім того, за змістом ст. 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. 

Аналіз наведених положень Податкового кодексу України, Закону України "Про оцінку земель" та Закону України "Про оренду землі" дає підстави для висновку, що зазначені законодавчі акти не встановлюють конкретного розміру орендної плати за земельну ділянку, який має бути зазначено в договорі оренди. Податковий кодекс України передбачає порядок визначення орендної плати за землю, а тому саме у договорі оренди визначаються розмір та умови сплати орендної плати. 

Подібний правовий висновок наведено у постановах Верховного Суду від 01.10.2018 у справі № 916/3233/16, від 07.10.2019 у справі № 922/3321/18, від 16.03.2020 у справі № 922/1658/19. 

Витяги з інформаційно-комунікаційної системи ДПС щодо стану розрахунків платника з бюджетом та сплати єдиного внеску, на які посилається Відповідач, підтверджують лише нараховані та сплачені податки, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи. Однак, предметом розгляду у справі є стягнення несплаченої орендної плати відповідно умов Договору оренди земельної ділянки від 01.10.2006, отже, вказаний витяг не спростовує факту несплати Відповідачем саме орендної плати у повному обсязі. 

Крім того, з долучених до позовної заяви податкових декларацій, які подані Відповідачем до органів ДПС, вбачається, що задекларована орендна плата була розрахована без урахування витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки вказаних земельних ділянок, що не відповідає умовам Договору та чинному законодавству України. 

Згідно з нормами податкового законодавства платник сам декларує (самостійно визначає) на підставі закону та договору оренди земельної ділянки податкове зобов`язання, однак подання податкової декларації не є беззаперечним доказом того, що податкове зобов`язання визначено платником правильно й заборгованість зі сплати орендної плати, визначеної умовами Договору, у Відповідача відсутня. 

Таким чином, відсутність за даними органів ДПС заборгованості зі сплати податків та зборів не може свідчити про належне виконання умов Договору та сплату орендної плати у повному обсязі, оскільки платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму плати за землю, а Податковим кодексом України регулюються виключно строки внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. 

Щодо наявності підстав для представництва Прокурором інтересів держави у справі суд зазначає таке.
Прокурор зазначає, що, враховуючи складну економічну ситуацію одним з пріоритетних напрямів щодо захисту інтересів держави та територіальних громад в умовах воєнного стану є збереження, раціональне використання земель та наповнення місцевого бюджету. 

Використання земельної ділянки комунальної власності з порушенням вимог чинного законодавства, а саме несплата у повному орендної плати призводить до недоотримання міським бюджетом коштів у вигляді орендної плати порушує встановлений порядок та охоронювані державою інтереси у сфері раціонального та належного використання земель комунальної власності. 

Так, орендна плата за землю є вагомим джерелом доходів місцевих бюджетів та є другим за обсягом джерелом надходжень доходів після податку на доходи фізичних осіб. 

На сьогоднішній день велика увага приділяється питанням фінансової децентралізації та важливості збільшення фінансової достатності місцевих бюджетів для розширення їх можливостей щодо фінансування покладених на них функцій та задач. 

Як відомо, економічна природа земельного оподаткування реалізується у разі виконання таких функцій: стимулювання раціонального використання землі (стимулююча функція); вирівнювання умов господарювання для підприємств, що функціонують у різних умовах (регулююча функція); акумулювання коштів на фінансування землеохоронних потреб і розвитку соціальної інфраструктури територіальних громад. 

Земельний податок та орендна плата як його складова є важливим джерелом наповнення місцевих бюджетів. При цьому недостатні обсяги надходження плати за землю до місцевих бюджетів не дозволяють фінансувати з місцевих бюджетів важливі видатки, у тому числі землеохоронні заходи. 

Відповідач в умовах воєнного стану продовжує використовувати земельні ділянки, при цьому не сплачує орендну плату в повному обсязі. 

За приписами Конституції України земля, яка знаходиться в межах території України, є об`єктом права власності Українського народу. 

Від імені Українського народу, відповідно до ч. 1 ст. 13 Конституції України, права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України та законами України. 

Враховуючи те, що земля як основне національне багатство, що перебуває під особливою охороною держави, є об`єктом права власності Українського народу, а органи державної влади та органи місцевого самоврядування реалізують права власника від імені народу, в тому числі тоді, коли приймають рішення про розпорядження землями державної чи комунальної власності, правовідносини, пов`язані з використанням земель державної чи комунальної власності, становлять «суспільний», «публічний» інтерес. 

Додержання законодавства при використанні земель, забезпечення їх раціонального та цільового використання має важливе значення для держави та є визначальним завданням при організації представницької діяльності прокурора, спрямованої на захист інтересів держави. 

Земельна ділянка, яка є предметом спірних правовідносин, перебуває у комунальній власності територіальної громади міста Покров. 

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" територіальна громада міста є первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень, а відповідно до ст. 10 цього Закону міська рада є представницьким органом територіальної громади і здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження, визначені Конституцією України та законами України. 

Як вбачається зі змісту ст. 2 Цивільного кодексу України, учасниками цивільних відносин є, зокрема територіальні громади. 

Згідно зі ст. 83 Земельного кодексу України землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. 

З урахуванням того, що спірна земельна ділянка знаходиться у межах населеного пункту, її власником є саме територіальна громада міста Покров. 

Відповідно до ст. 80 Земельного кодексу України суб`єктами права власності на землю є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, – на землі комунальної власності. 

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 

Отже, територіальна громада міста Покров, як власник спірної земельної ділянки, делегувала Покровській міській раді повноваження щодо здійснення права власності від її імені, в її інтересах, виключно у спосіб та у межах повноважень, передбачених Конституцією України та законами України. 

Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. 

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. 

Поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах», означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження процесуальної дії (відповідні функції). Підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави. 

Аналіз положень ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у взаємозв`язку зі змістом ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави вважати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу. 

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. 

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно. 

«Нездійснення захисту» має прояв в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. 

«Здійснення захисту неналежним чином» має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною. 

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача. 

Невжиття органом місцевого самоврядування, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, заходів щодо захисту права територіальної громади на отримання плати за користування земельної ділянки, свідчить про наявність підстав для вжиття прокуратурою представницьких повноважень в інтересах держави шляхом звернення до суду з відповідним позовом. 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 08.02.2019 (справа № 915/20/18) дійшов однозначного висновку про можливість представництва органами прокуратури в суді органів місцевого самоврядування. 

При цьому, відповідно до п. 5.6 постанови від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18 Верховним Судом встановлено, що прокурор не повинен встановлювати причини невиконання уповноваженими державою органами відповідних функцій у спірних відносинах. 

Розглядаючи питання обґрунтування прокурором підстав представництва інтересів держави у суді, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наголошено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. При цьому, бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. 

У постанові Верховного Суду у складі колегії об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 зазначено, що обчислення розумного строку для реагування відповідного органу на повідомлення прокурора повинно враховувати не лише останнє повідомлення прокурора про подання позову до суду, а й попередні листи, направлені прокурором органу, якщо в них міститься інформація про стверджувані порушення (а не просто направлено запит на надання інформації). 

За приписами ст. 143 Конституції України органи місцевого самоврядування вирішують питання місцевого значення, віднесені законом до їх компетенції. 

Згідно зі ст. 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та іншими законами. 

Відповідно до ст. 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" та ст. 12 Земельного кодексу України до повноважень міських рад у галузі земельних відносин на території міст належить розпорядження землями територіальних громад, надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності, вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону. 

Згідно зі ст. 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є, зокрема доходи місцевих бюджетів. Доходи місцевих бюджетів формуються за рахунок власних, визначених законом, джерел та закріплених у встановленому законом порядку загальнодержавних податків, зборів та інших обов`язкових платежів. Склад доходів місцевих бюджетів визначається Бюджетним кодексом України та законом про Державний бюджет України (ст. 63 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні"). 

Вказані земельні ділянки перебувають в межах Покровської ОТГ, а саме в межах м. Покров, у зв`язку з чим перебувають у комунальній власності. 

Таким чином, Покровська міська рада є власником земельних ділянок та отримувачем коштів з орендної плати за землю, тобто саме тим органом, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а тому є необхідність у зверненні з позовом саме в інтересах Покровської міської ради, оскільки порушені безпосередньо інтереси Покровської міської об`єднаної територіальної громади. Правовідносини, пов`язані з використанням земельних ділянок, становлять суспільний інтерес, а їх використання без сплати орендної плати у повному обсязі, такому суспільному інтересу не відповідає. 

Отже, при наявності загрози інтересам держави та не здійсненні їх захисту органом місцевого самоврядування, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, найефективнішим правовим способом захисту, поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право, буде саме представництво органами прокуратури інтересів держави в особі Покровської міської ради. 

Пунктами 4, 5 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі № 1-1/99 визначено, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, а, отже, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулось чи може відбутись порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах і може здійснювати представництво в порядку, передбаченому процесуальним законом. 

«Інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17). 

У статях 13, 14 Конституції України визначено, що земля є об`єктом права власності Українського народу, від імені якого права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону. 

За приписами ст.ст. 4, 5 Земельного кодексу України завданням земельного законодавства, яке включає в себе цей Кодекс та інші нормативно-правові акти у галузі земельних відносин, є регулювання земельних відносин з метою забезпечення права на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави, раціонального використання та охорони земель, а основними принципами земельного законодавства є, зокрема, поєднання особливостей використання землі як територіального базису, природного ресурсу і основного засобу виробництва; забезпечення рівності права власності на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави; невтручання держави в здійснення громадянами, юридичними особами та територіальними громадами своїх прав щодо володіння, користування і розпорядження землею, крім випадків, передбачених законом. 

Право власника землі на отримання плати за її використання визначено Конституцією України, Земельним кодексом України, Податковим кодексом України, Законом України "Про оренду землі". 

Отже, правовідносини, пов`язані з платним використанням землі комунальної власності, становлять «суспільний», «публічний» інтерес, а незаконність, тобто недотримання цього принципу, такому суспільному інтересу не відповідає. 

У даному випадку порушення інтересів держави полягає в неналежному виконанні Відповідачем зобов`язань за Договором та порушенні встановленого законодавством порядку використання земельної ділянки комунальної власності, принципу її оплатного використання, а тому, відповідно, не отримання такої плати є порушенням економічних інтересів держави. 

Зважаючи на те, що несплата Відповідачем у повному обсязі орендної плати призводить до ненадходження коштів до місцевого бюджету, нераціонального використання земельної ділянки, що спричинює економічні збитки місцевому бюджету, а також створює загрозу економічним інтересам Позивача, що суттєво порушує економічні інтереси держави, тому виникає необхідність їх захисту. 

Ненадходження до місцевого бюджету орендної плати порушує визначальні матеріальні потреби суспільства, Покровської міської об`єднаної територіальної громади, тобто порушуються інтереси держави в цілому, оскільки ослаблюються економічні основи місцевого самоврядування, що призводить до неможливості забезпечення виконання відповідних програм розвитку. 

За таких обставин, заходи щодо стягнення несплаченої орендної плати, зокрема і у даному випадку, є невідкладними. 

Позивач, як власник орендованих земельних ділянок, був обізнаний про факт порушення Відповідачем вимог Договору та несплати орендних платежів за користування землею, з урахуванням зміненої нормативно-грошової оцінки земельних ділянок, що у свою чергу, порушує її право на законне очікування отримання місцевим бюджетом грошових коштів, внаслідок чого завдаються економічні збитки державі, проте радою не було вжито належних заходів цивільно-правового характеру, направлених на стягнення заборгованості, припинення вказаних порушень. 

Невжиття органом місцевого самоврядування, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, заходів щодо захисту права територіальної громади на отримання плати за користування земельної ділянки, свідчить про наявність підстав для вжиття Прокуратурою представницьких повноважень в інтересах держави шляхом звернення до суду з відповідним позовом. 

Так, Нікопольською окружною прокуратурою надіслано Позивачу запит за № 61-7ВИХ-25 від 01.01.2025, яким повідомлено про порушення інтересів держави та вжитих заходів на їх усунення, у тому числі чи зверталась та чи буде звертатись Позивач до суду з позовом до Відповідача про стягнення орендної плати відповідно до зміненого розміру нормативної грошової оцінки за користування вказаними земельними ділянками. 

Позивач листом № Вих81/06-24/10-2025 від 07.01.2025 повідомив, що до суду з позовом до Відповідача про стягнення неотриманих коштів від орендної плати відповідно до зміненого розміру нормативної грошової оцінки за користування вказаними земельними ділянками на даний момент не звертався, можливість звернення до суду визначатиметься спроможністю сплати судового збору. 

Крім того, Нікопольською окружною прокуратурою повторно надіслано Позивачу запит за № 61-671ВИХ-25 від 04.02.2025, в якому повідомлено про порушення інтересів держави та вжитих заходів на їх усунення, у тому числі чи зверталась та чи буде звертатись Позивач до суду з позовом до Відповідача про стягнення орендної плати відповідно до зміненого розміру нормативної грошової оцінки за користування вказаними земельними ділянками. 

Позивач листом № Вих764/06-24/10-2025 від 13.02.2025 повідомив, що до суду з позовом до Відповідача про стягнення неотриманих коштів від орендної плати відповідно до зміненого розміру нормативної грошової оцінки за користування вказаними земельними ділянками на даний момент не звертався та звертатись не планує. 

Нікопольською окружною прокуратурою втретє надіслано Позивачу запит за № 61-1140ВИХ-25 від 27.02.2025, в якому повідомлено про порушення інтересів держави та вжитих заходів на їх усунення, у тому числі чи звертався та чи буде звертатись Позивач до суду з позовом до Відповідача про стягнення орендної плати відповідно до зміненого розміру нормативної грошової оцінки за користування вказаними земельними ділянками. 

Позивач листом № Вих1034/06-24/10-2025 від 03.03.2025 повідомив, що до суду з позовом до Відповідача про стягнення неотриманих коштів від орендної плати відповідно до зміненого розміру нормативної грошової оцінки за користування вказаними земельними ділянками на даний момент не звертався та звертатись не планує. 

Крім того, Нікопольською окружною прокуратурою вчетверте надіслано Позивачу запит за № 61-2426ВИХ-25 від 01.05.2025, в якому повідомлено про порушення інтересів держави та вжитих заходів на їх усунення, у тому числі чи зверталась та чи буде звертатись Позивач до суду з позовом до Відповідача про стягнення орендної плати відповідно до зміненого розміру нормативної грошової оцінки за користування вказаними земельними ділянками. 

Позивач листом № Вих2572/0624/10-2025 від 26.05.2025 повідомив, що до суду з позовом до Відповідача про стягнення неотриманих коштів від орендної плати відповідно до зміненого розміру нормативної грошової оцінки за користування вказаними земельними ділянками на даний момент не звертався та звертатись не планує. 

У постанові від 10.08.2021 у справі № 923/833/20 Верховний Суд дійшов висновку, що попереднє листування свідчить про те, що воно мало характер інформування відповідного органу про вже раніше виявлені прокурором порушення, а відповідний орган протягом розумного строку на таку інформацію не відреагував або відреагував повідомленням про те, що він обізнаний (у тому числі до моменту отримання інформації від прокурора) про таке порушення, але не здійснював та/або не здійснює та/або не буде здійснювати захист порушених інтересів, то, у такому випадку, наявні підстави для представництва, передбачені абзацом першим частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру". 

У цьому разі дотримання розумного строку після повідомлення про звернення до суду не є обов`язковим, оскільки дозволяє зробити висновок про свідоме нездійснення або здійснення неналежним чином захисту інтересів держави таким органом (п. 8.10). 

Враховуючи, що орендна плата Відповідачем з урахуванням розміру нормативної грошової оцінки не сплачується, зволікання Позивача зі стягненням відповідних коштів з Відповідача не сприяє своєчасному наповненню бюджету та порушує державні інтереси у цій сфері. 

Внаслідок невжиття Позивачем своєчасних заходів щодо стягнення орендної плати, не сплаченої Відповідачем за користування земельними ділянками, на даний час вже сплили строки позовної давності за період до травня 2022 року. 

Інтереси держави повинні захищати насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, у тому числі шляхом подання відповідних позовних заяв, а не Прокурор. Прокурор не може вважатись альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. 

Проте для того, щоб інтереси держави не залишились незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. 

Наведена правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, постановах Верховного Суду від 10.08.2021 у справі № 923/833/20, від 20.07.2021 у справі № 908/2153/20. 

У рішенні Європейського Суду з прав людини від 15.11.1996 у справі «Чахал проти Об`єднаного королівства» суд проголосив, що засіб захисту повинен бути «ефективним» як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави. 

Крім того, є категорія справ, де ЄСПЛ зазначив, що підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Так, у справі «Менчинська проти Російської Федерації» ЄСПЛ у рішенні висловив таку позицію (у неофіційному перекладі): «Сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у разі захисту інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси значного числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави». 

При цьому, як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18, сам факт незвернення до суду уповноваженим органом з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави, територіальної громади, свідчить про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини. 

Звернення керівника Нікопольської окружної прокуратури до суду з позовом, у даному випадку, є єдиним ефективним засобом захисту порушених інтересів держави, враховуючи, що уповноважений орган самостійно не звернувся до суду з позовною заявою, оскільки лише орган прокуратури є тим суб`єктом, що має процесуальну можливість в даному випадку. 

На виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" Нікопольською окружною прокуратурою листом від 20.06.2025 № 61-3389ВИХ-25 повідомлено Позивача про пред`явлення позовної заяви в інтересах держави в особі Позивача до Відповідача про стягнення орендної плати, не сплаченої орендарем за користування земельними ділянками в сумі 1 160 958,37 грн. 

Позивач листом № Вих3032/06-25/01.2-2025 від 23.06.2025 повідомив, що повідомлення листом від 20.06.2025 № 61-3389ВИХ-25 прийнято до відома, а також зазначив, що він не планує самостійно звертатись до суду з питання щодо стягнення з Відповідача орендної плати у розмірі 1 160 958,37 грн. 

Отже, Керівником Нікопольської окружної прокуратури належним чином обґрунтовано наявність підстав для представництва інтересів держави органами прокуратури у порядку ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

З урахуванням викладеного, господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 13 931,50 грн. та судовий збір за подання заяви про забезпечення позову у розмірі 1 211,20 грн. покладається на Відповідача.

Керуючись ст.ст. 73-79, 86, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" (53300, Дніпропетровська область, Нікопольський район, м. Покров, вул. Центральна, 11, ідентифікаційний код в ЄДРПОУ 00190928) на користь Покровської міської ради Дніпропетровської області (53300, Дніпропетровська область, Нікопольський район, м. Покров, вул. Центральна, 48, ідентифікаційний код в ЄДРПОУ 34081234) орендну плату за користування земельними ділянками кадастровий номер 1222985500:01:450:0002, площею 3,8322 га, 1222985500:01:450:0014, площею 0,1434 га, та 1222985500:01:450:0015, площею 0,3519 га за Договором оренди земельних ділянок від 01.10.2006 у розмірі 1 160 958,37 грн.

Стягнути з Акціонерного товариства "Покровський гірничо-збагачувальний комбінат" (53300, Дніпропетровська область, Нікопольський район, м. Покров, вул. Центральна, 11, ідентифікаційний код в ЄДРПОУ 00190928) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури (49044, м. Дніпро, пр. Д. Яворницького, 38, ідентифікаційний код в ЄДРПОУ 02909938) судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 13 931,50 грн. та судовий збір за подання заяви про забезпечення позову у розмірі 1 211,20 грн.

Накази видати після набрання рішенням законної сили. 

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Центрального апеляційного господарського суду. 

Суддя О.І. Красота 

Повне рішення складено 
28.05.2026