СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2026 року м. Харків Справа № 234/7728/21 

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючий суддя Склярук О.І., суддя Гетьман Р.А. , суддя Хачатрян В.С.,

при секретарі судового засідання , Погребняк А .М.,
за участі позивача, Алексєєв О. К .,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу  ОСОБА_1 ,  вх. №945 Д/1 на постанову Господарського суду Донецької області від 15.04.2026 ( 21.04.2026, суддя Шилова О. М. ) у справі № 234/7728/21 про притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 (громадянин України; ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса державної реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

за позовом  ОСОБА_1 , м.Краматорськ Донецької області,
до держави Україна в особі:
1.Головного управління Національної поліції в Донецькій області, м.Покровськ Донецької області,
2.Департаменту патрульної поліції, м.Київ,
за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні
відповідачів:
1.Державної казначейської служби України, м.Київ,
2.Товариства з обмеженою відповідальністю «Біг-Технікс», м.Харків,
про стягнення 12221974,00грн матеріальної шкоди (667724,00грн реальних збитків та 11554250,00грн упущеної вигоди з урахуванням індексу інфляції),

ВСТАНОВИВ:

Постановою Господарського суду Донецької області від 15.04.2026 у справі визнано винним ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса державної реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП, та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 2550,00грн. 
Не погодившись з ухваленими судом першої інстанції судовим рішенням, апелянт з урахуванням норм КУпАП звернувся до Східного апеляційного господарського суду зі скаргою в якій просить постанову господарського суду Донецької області скасувати та закрити провадження у справі. 
Апелянт посилається на порушення судом першої інстанції порядку прийняття даної постанови, а саме: правопорушення, на яке послався суд, було вчинено 14.04.2026р., постанова винесена 15.04.2026 р., повний текст складено 21.04.2026р. При цьому, про час та місце розгляду адміністративної справи апелянт не був повідомлений належним чином, не міг скористатися своїми правами щодо надання пояснень. 
Крім того, судом було порушено принцип невідкладного розгляду справи та принцип оперативності притягнення до відповідальності. Розгляд справи відбувся без призначення судового засідання. Вважає, що суд допустив порушення права на справедливий суд. 
Крім того судом було не правильно застосовано приписи ст.185-3 КУпАП, оскільки судом не було встановлено умисну та явну зневагу до суду. Крім того застосування, в даному випадку, максимального розміру штрафу, було безпідставним, оскільки суд не обґрунтував належним чином майновий стан особи, відсутність попередніх правопорушень, можливість застосування менше суворого покарання. 
Вважає, що судом першої інстанції було допущено наступні порушення: принцип негайності, права на захист, стандартів доказування, принципу неупередженості, Конституції України та Конвенції. 
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 28.04.2026 р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Господарського суду Донецької області від 15.04.2026 у справі , витребувано у Господарського суду Донецької області матеріали оскарження у справі. Розгляд справи призначено на 11.05.2026 
У судовому засіданні, яке відбулося, 11.05.2026 р. приймали участь в режимі відеоконференції апелянт, який підтримав свої вимоги та заперечення. Крім того, апелянтом було заявлено усне клопотання щодо не прийняття відзиву на його апеляційну скаргу, який надійшов від Департаменту патрульної поліції, посилаючись, що зазначений відзив підписано не належною особою та заперечував щодо участі цієї особи у судових засіданнях саме як учасника справи про адміністративне правопорушення. 
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 11.05.2026 у судовому засіданні оголошувалася перерва до 18.05.2026 р. 
18.05.2026 у судовому засіданні приймав участь апелянт.
Від Департаменту патрульної поліції через систему Електронний суд надійшли пояснення в яких наголошується, що зазначеною особою було подано відзив на апеляційну скаргу, оскільки вона приймає участь у розгляді господарської справи № 234/7728/21 в якості відповідача. Крім того, просили розгляд справи провести за відсутності їх представника.
Судова колегія зазначає, що, в даному випадку, розглядається апеляційна скарга на постанову господарського суду Донецької області про притягнення фізичної особи до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення. 
З матеріалів справи убачається, що Департамент патрульної поліції не є учасником саме цієї справи, а тому відсутні підстави для прийняття відзиву на апеляційну скаргу та участі представників цієї особи у судових засіданнях в якості саме учасника справи.
У судовому засіданні , яке відбулося 18.05.2026 оголошувалася перерва до 21.05.2026.
Заслухавши головуючого по справі ( суддю доповідача), дослідивши обставини справи, протокол судового засідання, яке відбулося 14.04.2026 р. апеляційну скаргу, заслухавши апелянта, дослідивши матеріали справи, які надійшли з господарського суду Донецької області, перевіривши доводи наведені в апеляційній скарзі, судова колегія дійшла наступних висновків.
Згідно з приписами статті 129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.
Відповідно до статті 50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.
Положення статей 185-3, 258, 276-285 КУпАП передбачають адміністративну відповідальність за прояв неповаги до суду, містять перелік діянь, які свідчать про неповагу до суду і санкції за їх вчинення, а також визначають безпосередній порядок притягнення винних осіб до адміністративної відповідальності за прояви неповаги до суду.
Рішенням Ради суддів України від 26.10.2018 р. № 62, було схвалені Рекомендації щодо притягнення до відповідальності за неповагу до суду.
Згідно зазначених Рекомендацій, повага до суду є чинником належного функціонування правової держави. Закон вимагає від учасників процесу, або присутніх у судовому засіданні осіб, наявність поваги до суду як одного із інститутів державної влади. За останні роки в Україні все більш набуває свого поширення публічна демонстрація такої форми правового нігілізму як прояв неповаги до суддів та суду зокрема. Розповсюдженість означеного негативного явища обумовлює неможливість виконання судовою владою своїх функцій у повному обсязі. Адже в результаті вчинення діянь, що посягають на авторитет судової влади, фактично нівелюється принцип всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи будь-якої категорії. У загальному підсумку поширення прояву неповаги до суду, уникнення винними особами юридичної відповідальності за чинення такого правопорушення, відсутність забезпечення приміщень судів належною охороною призводить до невиконання українською державою своїх зобов`язань щодо забезпечення права на справедливий суд, державою своїх зобов`язань щодо забезпечення прав на справедливий суд, передбачений статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Конституція України у статті 129 прямо передбачає, що за неповагу до суду й судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності. Зазначена конституційна норма у повному обсязі кореспондується із вимогами статті 50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», відповідно до змісту якої прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, тягне за собою відповідальність, установлену законом.
У кожному випадку, коли буде встановлено, що особа вчинила умисні дії, які свідчать про неповагу до суду, необхідно вирішувати питання про притягнення винних до відповідальності за статтею 1853 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП)
Жоден випадок прояву неповаги до суду не повинен залишатись без належного реагування суддів.
Адміністративна відповідальність за прояв неповаги до суду передбачена статтею 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Диспозиція вказаної статті до об`єктивної сторони зазначеного правопорушення відносить, зокрема, діяння вчинення будь-ким, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.
У випадку вчинення вище зазначених дій, Суд зобов`язаний ініціювати провадження у справі про адміністративне правопорушення.
За загальним правилом таке провадження має наступні стадії: порушення справи про адміністративне правопорушення, розгляд справи про адміністративне правопорушення, виконання постанови у справі про адміністративне правопорушення.
Порушення справи про адміністративне правопорушення - початкова стадія адміністративного провадження, якою охоплюється комплекс першочергових процесуальних дій, що забезпечують згодом можливість розгляду справи у суді.
Початковим моментом порушення справи про адміністративне правопорушення за статтею 1853 КУпАП слід вважати час, коли інформація про проступок, яким є прояв неповаги до суду, стала відома суду. Тобто підставою для порушення справи про адміністративне правопорушення виступає факт вчинення адміністративного правопорушення.
У межах зазначеної стадії суддя має: виявити факт протиправної поведінки, установити особу правопорушника, визначитися з первісною правовою кваліфікацією скоєного .
Закінчення стадії порушення справи про адміністративне правопорушення за загальним правилом пов`язується із складанням уповноваженою особою протоколу про адміністративне правопорушення. Проте, згідно з положеннями частини 1, 5 статті 258 КУпАП, у разі вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 1853КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення на складається.
Натомість, питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання. (статті 216 ЦПК України, 198 КАС України, 200 ГПК України, 330 КПК України).
Таким чином, з моменту оголошення перерви у судовому розгляді справи або одразу після закінчення судового засідання суд фактично констатує вчинення особою дій, ознаки яких підпадають під дію статті 1853 КУпАП, завершує стадію порушення справи про адміністративне правопорушення і переходить до наступної стадії, якою є розгляд справи про адміністративне правопорушення.
Зважаючи на це, інші підготовчі дії до розгляду справи про адміністративне правопорушення, які передбачені статтею 278 КУпАП, судом (суддею) не проводяться.
Відповідно до частини 1 статей 221, 221-1 КУпАП розгляд справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 1853 цього Кодексу здійснюють судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів,місцеві господарські та адміністративні суди, апеляційні суди та Верховний Суд.
При цьому, справа про адміністративне правопорушення розглядається суддею-доповідачем зі складу суду, що розглядає справу, під час розгляду якої вчинено правопорушення, передбачено статтею 185-3 КУпАП.
З моменту оголошення судом перерви в судовому розгляді справи для розгляду питання про притягнення особи до відповідальності за прояв неповаги до суду дії суду (судді) переходять в площину адміністративного процесу, у зв`язку із чим суд повинен керуватися нормативними положеннями статей 276-285 КУпАП, які визначають загальний порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення та винесення щодо цих постанов.
У відповідності до зазначених норм, розгляд справи про адміністративне правопорушення розпочинається з того, що головуючий на засіданні оголошує: склад суду, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки, права та обов`язки інших осіб, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення (законні представники та представники, захисник, свідок,експерт, перекладач), передбачені статтями 168-274 КУпАП.
Після роз`яснення прав та обов`язків, суд переходить до заслуховування осіб, які беруть участь у розгляді справи, дослідження доказів та вирішення клопотань.
Відповідно до статті 284 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.
Вимоги до змісту постанови суду про накладення адміністративного стягнення містяться у частині 2 статті 283 КУпАП.
Одночасно із загальними вимогами до процесу судового розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачених статтею 1853 КУпАП, аналіз законодавче закріплених положень дозволяє відокремити наступні його особливості:
-частиною 2 статті 277 КУпАП встановлений скорочений строк розгляду справ про адміністративне правопорушення, передбачене частиною першою статті 1853 КУпАП - протягом доби. Разом із тим, зазначений строк слід обраховувати з дня виявлення правопорушення, оскільки протокол про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 1853 не складається:
-реалізація прав та процесуальних гарантій учасників судового процесу під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбаченого статтею 1853 КУпАП, повинна здійснюватися таким чином, щоб це не перешкоджало розгляду справи у встановлені статтею 277 КУпАП строки. Разом із тим, у питанні дотримання прав та процесуальних гарантій учасників судового процесу слід передусім неухильно дотримуватись прецедентної практики Європейського суду з прав людини, висловленої у чисельних рішеннях Суду («Озтюрк проти Німеччини», «Енгель та інші проти Нідерландів», «Гурепка проти України» та інші), згідно з якою справи про адміністративні правопорушення, при наявності певних умов, повинні розглядатись за процедурою та з дотриманням процесуальних гарантій передбачених національним законодавством для кримінальних проваджень.Отже, у випадку відсутності відповідної норми КУпАП, яка регулює процедуру вирішення тих чи інших процесуальних питань, що виникають під час розгляду справи (зокрема, щодо процедури відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суд (суддя), враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми кримінального процесуального законодавства за аналогією:
-за загальним правилом, встановленим статтею 268 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 1853 КУпАП, розглядаються в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Разом з тим, у випадку притягнення особи до відповідальності за статтею 1853 КУпАП, справу може бути розглянуто і за відсутності такої особи, коли є дані про своєчасне сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо не надійшло клопотання про відкладання розгляду справи ( частина 1 статті 268 КУпАП);
-законодавець не встановлює обов`язкових вимог щодо фіксації судового процесу під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 1853 КУпАП, оскільки більшість обставин справи мають відображатись у постанові судді. Проте, слід визнати правильною практику тих суддів, які забезпечують повне фіксування вказаного судового процесу звукозаписувальними технічними засобами, адже не всі дані (інформацію, відомості) про вчинене правопорушення можливо включити до описової частини постанови, ухваленої за результатами розгляду;
-на відміну від загального правила, відповідно до якого копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено, у випадку притягнення до відповідальності за статтею 1853 КУпАП, копія постанови вручається відразу на місці вчинення правопорушення (частина 1, 5 статті 285 КУпАП)
Також слід наголосити на таких нормативних особливостях складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185-3 КУпАП:
- об`єктом правопорушення є суспільні відносини у сфері судоустрою;
- об`єктивна сторона правопорушення може виражатись у вчиненні різноманітних дій: у вербальній формі, шляхом жестикуляції ,шляхом бездіяльності під час непідкорення вимогам головуючого у судовому засіданні ;
- об`єктивна сторона правопорушення, що полягає у вчиненні будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, може проявлятись лише у ході судового засідання, через що дії осіб за межами судового засідання не можуть бути кваліфіковані за статтею 1853 КУпАП як прояв неповаги до суду;
- суб`єктом правопорушення може бути будь-яка особа, яка бере участь у судовому засіданні, або визнана у встановленому законодавством порядку свідком, потерпілим, позивачем або відповідачем, експертом, перекладачем;
- суб`єктом правопорушення є лише фізична особа;
- суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу так і у формі необережності.
Частинами 3, 4 статті 200 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну неповагу до суду або встановлених у суді правил. За прояв неповаги до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення учасника справи або іншої особи, присутньої в залі судового засідання, до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення правопорушення, для чого у судовому засіданні із розгляду справи оголошується перерва, або після закінчення судового засідання.
Як зазначалося вище, безпосередньо адміністративна відповідальність за прояв неповаги до суду передбачена частиною 1 статті 185-3 КУпАП .
Так , у частині 1 статті 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення закріплено, що неповага до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Відповідно до частини 1 статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами. (стаття 23 КУпАП).
Отже, підставою для застосування до особи такої міри відповідальності як адміністративне стягнення є встановлений факт протиправної поведінки.
Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Статтею 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Приймаючи оскаржувану постанову, суд першої інстанції послався на наступні обставини, а саме:
14.04.2026 в період часу з 15:24год до 17:05год в перебігу розгляду суддею Господарського суду Донецької області Шиловою О.М. справи №234/7728/21 громадянин ОСОБА_1 (позивач), який брав участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції із застосуванням власних технічних засобів:
- перебивав суд (за що до позивача на початку засідання застосовано попередження як захід процесуального примусу);
- не зважав на роз`яснення головуючого, не реагував на неодноразові попередження головуючого про необхідність дотримуватись порядку в засіданні суду та підкорятися розпорядженням головуючого;
- а пізніше викрикував образливі висловлювання на адресу суду як установи і головуючого судді, звертався на «ти» замість «Ваша честь», грубив і звинувачував (частину прямої мови позивача зафіксовано в протоколі підготовчого засідання, долученому до матеріалів справи і наявному в електронних кабінетах її учасників з 16.04.2026)
За твердженням суду, вище зазначені обставини унеможливили подальше проведення засідання, а поведінка позивача стала причиною оголошення о 17:05год перерви в підготовчому засіданні.
Під час апеляційного провадження вище зазначені обставини знайшли своє підтвердження у протоколі судового засідання від 14.04.2026 р. 
Колегією суддів враховано, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантоване право на справедливий суд: кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Принцип справедливості закликає до вільного та навіть різкого обміну аргументами між сторонами у залі суду (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Михайлова проти України" від 18.03.2018, заява № 10644/08).
Проте, в даному випадку, позивач під час судового засідання проявив не повагу до суду, що тягне за собою адміністративну відповідальність передбачену частиною 1 статті 185-3 КУпАП.
Посилання позивача на ту обставину , що поведінка саме судді викликала у нього спочатку припущення щодо неупередженості судді щодо розгляду справи, а в подальшому емоційні висловлювання з цього приводу ,є підставою для заявлення відводу .
Посилання позивача на ту обставину , що він ставить під сумнів як створення Господарського суду Донецької області так і повноваження судді Шилової О. М., також не надають права позивачу різко висловлюватися на адресу судді . Зазначені обставини можуть бути підставою для оскарження судового рішення з господарської справи у визначеному законом порядку .
В той же час, судовою колегією також було встановлено, що оскаржувана постанова судом першої інстанції була прийнята 15.04.2026 р. без належного повідомлення позивача та без його участі та без отримання його пояснень. Зазначені права гарантовані в даному випадку, приписами ст.268 КУпАП .
Саме лише посилання суду, в оскаржуваній постанові, що поведінка позивача наприкінці засідання викликала шок у всіх присутніх (включаючи секретаря судового засідання, яку не видно на відеозаписі), суд визнав за доцільне розглянути цю справу про адміністративне правопорушення без призначення судового засідання, не звільняє суд від дотримання порядку розгляду справ про адміністративне правопорушення.
Відповідно до приписів ч.3 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України , який застосовує судова колегія за аналогією , порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо: справу (питання) розглянуто господарським судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою .
З огляду на наведене, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови .
Відповідно до положень статті 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. 
Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.
За наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право:
1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін;
2) скасувати постанову та закрити провадження у справі;
3) скасувати постанову та прийняти нову постанову;
4) змінити постанову.
В даному випадку, з матеріалів справи убачається вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого 185-3 КУпАП ( прояв неповаги до суду, що підтверджується , зокрема протоколом судового засідання), а тому підстав для закриття провадження з адміністративної справи відсутні.
Оскільки судовою колегією встановлено, що під час розгляду адміністративної справи та прийняття оскаржуваної постанови були не дотримані приписи статті 245 , 268 КУпАП у зв`язку з чим, апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, оскаржувана постанова скасуванню з прийняттям нової постанови про визнання позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП, та накладенням стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850,00 грн. 
При цьому зменшуючи розмір штрафу судова колегія виходить з відсутністю доказів, що позивачем здійснювалося раніше відповідне правопорушення ,а також що позивач є внутрішньою переміщеною особою .
Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 ,  вх. №945 Д/1 на постанову Господарського суду Донецької області від 15.04.2026 у справі № 234/7728/21 – задовольнити частково .
2.Постанову Господарського суду Донецької області від 15.04.2026 у справі №234/7728/21 про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП – скасувати.
3.Прийняти нову постанову.
Визнати винним  ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса державної реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП, та накласти стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн. 
Реквізити для сплати штрафу:
Отримувач коштів: ГУК Харків обл/МТГ Харкiв/21081100, код отримувача (код ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA558999980313030106000020649, код класифікації доходів бюджету: 21081100, призначення платежу: «Штраф за ст.185-3 КУпАП на підставі постанови САГС про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у справі №234/7728/21».
Стягувач: Господарський суд Донецької області (61022, м.Харків, пр.Науки, буд.5; ідентифікаційний код 03499901).
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса державної реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса фактичного проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) в дохід Державного бюджету України 665,60грн судового збору.
Реквізити для сплати судового збору:
Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA908999980313111256000026001, код класифікації доходів бюджету: 22030106, призначення платежу: « 101 2441312853; судовий збір в дохід держави на підставі постанови САГС про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у справі №234/7728/21».
Стягувач – Державна судова адміністрація України (00020, м.Київ, вул.Липська, буд.18/5; ідентифікаційний код 26255795).
Роз`яснити ОСОБА_1 :
- відповідно до ч.1 ст.307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови – не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення;
- згідно зі ст.308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у зазначений строк, у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу;
- квитанції про сплату штрафу та судового збору необхідно подати до Господарського суду Донецької області ДО закінчення строку на добровільну сплату штрафу (див. ст.307 КУпАП), в іншому випадку постанова направляється для примусового виконання.
Строк пред`явлення постанови до примусового виконання – три місяці з наступного дня після набрання нею законної сили.
Постанова набирає чинності з моменту її проголошення та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О.І. Склярук

Суддя Р.А. Гетьман 

Суддя В.С. Хачатрян