КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 червня 2026 року м. Київ справа №320/7462/24
Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу 
за позовом  Акціонерного товариства «Національна атомна
енергогенеруюча компанія “Енергоатом”»
до  Державної аудиторської служби України
про визнання протиправним та скасування висновку.,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія “Енергоатом” (далі - позивач, АТ «Енергоатом») звернулось до Київського окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України (далі - відповідач, Держаудитслужба), в якому просило суд:
визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2023-06-28-002934 - а від 24.01.2024. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.02.2024р. суддею Жуковою Є.О., відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Витребувано від відповідача всі матеріали, що були або мали бути взяті до уваги при прийнятті рішення, вчинення дій, допущені бездіяльності, з приводу яких подано позов.
В обґрунтування позову зазначено, що позивачем проведено закупівлю за №UA-2023-06-28-002937-а (з оприлюдненням оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями), за результатами моніторингу відповідачем 24 січня 2024 в системі електронних закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі у пункті 2 констатуючої частини якого вказано, зокрема, що: за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства встановлено недотримання норм пункту 47 Особливостей. У пункті 3 констатуючої частини висновку відповідач зобов`язує позивача керуючись статтями 5 та 10 Закону України “Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні”, статтею 8 Закону України “Про публічні закупівлі” здійснити заходи, направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Незгода з висновком полягає у тому, що тендерна документація Замовника містить цілий окремий інформаційний блок під назвою “Перелік до документів, які переможець надає шляхом оприлюднення їх і електронній системі закупівель” частини ІІ розділу ІІІ (сторінка 15-17 тендерної документації), де міститься перелік документів, які подаються переможцем, вимоги та форми таких документів та строку їх подання. У даному блоці зазначено, що “переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3,5,6,12 та в абз.14 пункту 47 Особливостей. Також, позивач зазначає, що враховує положення пункту 47 Особливостей у пункті 4 розділу V тендерної документації (сторінка 21 тендерної документації), а саме - визначає, що підставою для відхилення тендерної пропозиції переможця є ненадання документів, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3,5,6,12 та в абз.14 пункту 47 Особливостей, що повністю узгоджується з підпунктом 3 пункту 44 Особливостей, який містить перелік підстав для відхилення тендерної пропозиції переможця. А тому позивач вважає вимогу протиправною та такою, яка підлягає скасуванню, та просить позов задовольнити.
Відповідачем, 27.03.2024 через систему “Електронний Суд” до Київського окружного адміністративного суду надіслано відзив від 26.03.2024 №002500-17/4073-2024, в якому зазначено наступне.
Держаудитслужбою в межах визначених законодавством повноважень відповідно до вимог статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», та на підставі наказу Держаудитслужби від 11.01.2024 № 4 “Про початок моніторингу процедур закупівлі/закупівель”, здійснено моніторинг процедури закупівлі: “Обладнання для модифікації електрогідравлічної та електронної частин систем автоматичного регулювання та захисту турбіни К-1000-60/3000 енергоблока № 4 ВП РАЕС, очікуваною вартістю 191 180 000, 00 грн.
За результатом проведення моніторингу встановлено порушення, які є суттєвими через необ`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі. З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель та керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи, направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
З урахуванням вищезазначеного, відповідач вважає, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 24.01.2024 є таким, що відповідає вимогам чинного законодавства та підлягає виконанню з боку позивача, а позовні вимоги є необгрунтованими та не підлягають задоволенню.
29.03.2024 позивачем через систему “Електронний Суд” подано до суду відповідь на відзив, відповідно до якого позовні вимоги підтримує у повному обсязі, у тому числі з підстав визначених у позовній заяві.
Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, відповідь на відзив об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В:
Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія “Енергоатом” (код ЄДРПОУ 24584661, місцезнаходження: 01032, м.Київ, вул. Назарівська 3), відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі», в електронній системі закупівель Prozorro, 28.06.2023 оприлюднило оголошення про проведення відкритих торгів UA-2023-06-28-002934-а код ДК 021:2015:38810000-6, “Обладнання для модифікації електрогідравлічної та електронної частини систем автоматичного регулювання та захисту турбіни К-1000-60/3000 енергоблока № 4 ВП РАЕС”.
Держаудитслужбою в межах визначених законодавством повноважень відповідно до вимог статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», та на підставі наказу Держаудитслужби від 11.01.2024 № 4 “Про початок моніторингу процедур закупівлі/закупівель”, здійснено моніторинг процедури закупівлі: “Обладнання для модифікації електрогідравлічної та електронної частин систем автоматичного регулювання та захисту турбіни К-1000-60/3000 енергоблока № 4 ВП РАЕС, очікуваною вартістю 191 180 000, 00 грн.
За результатами моніторингу в електронній системі закупівель складено висновок Державної аудиторської служби України від 24.01.2024. №50.
Відповідно до тексту даного висновку встановлено наступне:
Предметом аналізу моніторингу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі – Закон) та Особливостям здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (в редакції станом на дату проведення торгів) (далі – Особливості), розгляду тендерної пропозиції, своєчасності надання роз`яснень щодо тендерної документації, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі – Замовник) на 2023 рік, оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями, тендерну документацію зі змінами, затверджену Замовником 27.06.2023, реєстр отриманих тендерних пропозицій, протокол розкриття тендерних пропозицій, протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 08.08.2023 № 06/88, тендерну пропозицію IMPULS EU s.r.o., повідомлення про намір укласти договір від 08.08.2023, контракт від 23.08.2023 № 53-129-01-23-02835 на суму 4 738 600,00 Євро, пояснення Замовника, отримані через електронну систему закупівель 18.01.2024. Відповідно до пункту 3 Особливостей замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей. Відповідно до пункту 47 Особливостей переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6 і 12 частини першої та в абзаці чотирнадцятому цього пункту. Замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, крім випадків, коли доступ до такої інформації є обмеженим на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів. Відповідно до пункту 3 частини І розділу ІІІ тендерної документації Замовник зазначив «Умови повернення чи неповернення забезпечення тендерної пропозиції», а саме: «Підстави для неповернення/повернення забезпечення тендерної пропозиції визначені у ч. 3, 4 ст.25 Закону». Згідно з пунктом 3 частини третьої статті 25 Закону забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається у разі ненадання переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі) у строк, визначений частиною шостою статті 17 цього Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону. Водночас, згідно з частиною шостою статті 17 Закону переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. В свою чергу, не завантаження переможцем у строк, визначений пунктом 47 Особливостей, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених пунктами 3, 5, 6 і 12 частини першої та в абзаці чотирнадцятому цього пункту, є підставою для відхилення пропозиції учасника та підставою для стягнення коштів забезпечення пропозиції у відповідності до положень Особливостей. Отже Замовником при складанні тендерної документації не враховано норми пункту 47 Особливостей в частині строку надання документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6 і 12 частини першої та в абзаці чотирнадцятому цього пункту.
З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель та керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи, направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи висновок протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду із даним позовом.
Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд приходить до наступних висновків.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі по тексту - Закон №2939).
Відповідно до частини першої статті 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Відповідно до статті 5 Закону №2939, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України “Про публічні закупівлі”, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та організаційні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015р. №922-VIII (далі - Закон №922-VIII).
Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Пунктом 7 частини першої статті 1 Закону №922-VIII, передбачено, що електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами;.
Одним із способів контролю є моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIII).
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель врегульований статтею 8 Закону №922-VIII.
Відповідно до частини другої статті 8 Закону №922-VIII, Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Відповідно до частини третьої статті 8 Закону №922-VIII, повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Згідно частини четвертої статті 8 Закону №922-VIII, строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина шоста статті 8 Закону №922-VIII).
Відповідно до частини дев`ятнадцятої статті 8 Закону №922-VIII, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Закон України «Про публічні закупівлі» встановлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.
Разом з тим, слід зауважити, що пунктом 3-7 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
В свою чергу, на виконання вищевказаних вимог постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі- Особливості).
Тобто, цими Особливостями встановлюється порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Відповідно до пункту 3 Особливостей, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей.
Відтак, системний аналіз вищенаведених норм дає підстави для висновку, що законодавцем чітко регламентовано алгоритм проведення процедури закупівлі, який полягає у тому, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування замовники, передбачені Законом №922-VIII, зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг з особливостями їх здійснення, які визначені Особливостями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178.
Водночас, суд звертає увагу, що тендерна документація - ключовий документ, який готується замовником при організації торгів.
Відповідно до пункту 28 Особливостей тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням цих особливостей.
Вимоги щодо складання Замовником тендерної документації визначені частиною другою статті 22 Закону №922-VIII.
Інформація про спосіб документального підтвердження відповідності учасників (переможця) установленим вимогам встановлюється замовником згідно із законодавством.
Так, за результатами аналізу питання відповідності вимог Тендерної документації вимогам Закону №922-VIII та Особливостям під час проведення моніторингу встановлено наступне.
Пунктом 3 частини 1 розділу ІІІ Тендерної документації Замовника, визначено, що умови повернення чи неповернення забезпечення тендерної пропозиції міститься у частинах 3, 4 статті 25 Закону №922-VIII.
Відповідно до пункту 3 Особливостей, Замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону №922, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Водночас, відповідно до абзацу 8 пункту 3 Особливостей (у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) під час здійснення публічної закупівлі відповідно до цих Особливостей замовники застосовують положення статті 25 Закону № 922 з урахуванням положень пункту 47 цих Особливостей.
Відповідно до пункту 47 Особливостей, Переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 цього пункту. Замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України “Про доступ до публічної інформації” та/або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, крім випадків, коли доступ до такої інформації є обмеженим на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів.
Водночас, згідно з частиною шостою статті 17 Закону №922-VIII, переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. В свою чергу, не завантаження переможцем у строк, визначений пунктом 47 Особливостей, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених пунктами 3, 5, 6 і 12 частини першої та в абзаці чотирнадцятому цього пункту, є підставою для відхилення пропозиції учасника та підставою для стягнення коштів забезпечення пропозиції у відповідності до положень Особливостей. Отже, Замовником при складанні тендерної документації не враховано норми пункту 47 Особливостей в частині строку надання документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6 і 12 частини першої та в абзаці чотирнадцятому цього пункту.
Не завантаження переможцем у строк, визначений пунктом 47 Особливостей, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених пунктами 3,5,6 і 12 частини першої та в абзаці чотирнадцятому цього пункту, є підставою для відхилення пропозиції учасника та підставою для стягнення коштів забезпечення пропозиції відповідно до положень Особливостей.
Таким чином, Замовником при складанні Тендерної документації не враховано пункту 47 Особливостей (в редакції, що діяла на момент проведення закупівлі), а відтак, допущено невідповідність вимог Тендерної документації вимогам чинного законодавства.
Крім того, з інформації, яка міститься у електронній системі закупівель, вбачається, що переможець закупівлі IMPULS EU s.r.o (Чехія) дотримався строку опублікування документів, визначеного положеннями пункту 47 Особливостей (не пізніше чотирьох днів з моменту опублікування повідомлення про намір укласти договір), однак це жодним чином не звільняє від відповідальності Замовника за вчинення дій/бездіяльності під час складання Тендерної документації.
Щодо обраного Державної аудиторської служби України способу усунення виявленого порушення суд зазначає таке.
Як вбачається із Висновку, у зв`язку з виявленими порушеннями Закону та Особливостей №1178, з огляду на відсутність механізму їх усунення, відповідач зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Слід зауважити, що така вимога органу державного фінансового контролю була скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель, оскільки із Висновку вбачається, що відповідач, встановивши наявність порушень під час проведення спірної закупівлі, дійшов висновку про застосування до Замовника превентивного заходу, що не вимагає розірвання договірних відносин.
Правомірність і пропорційність зобов`язання вжити заходи щодо недопущення порушень в подальшому підтверджуються у постанові Верховного Суду від 30.03.2023 у справі № 420/11945/21, у якій зазначено наступне:
«пункт 80 ... суб`єкт владних повноважень, встановивши наявність порушень під час проведення спірної закупівлі, дійшов висновку про застосування до Замовника превентивного заходу, що не вимагає розірвання договірних відносин, однак така вимога відповідача була скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель».
Так, постановою Верховного Суду від 30 листопада 2023 року у справі №160/20811/22 у якій щодо зобов`язання усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель Верховний Суд зазначає таке:
«В оскаржуваному висновку, з урахуванням конкретних обставин, зобов`язано позивача здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Отже, контролюючий орган чітко визначив, які саме дії повинен здійснити позивач, зокрема «здійснити заходи, направлені на притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».
В оцінці доводів касаційної скарги Верховний Суд уважає за необхідне звернути увагу на те, що орган державного фінансового контролю (в спірному випадку Південний офіс Держаудитслужби) згідно з положеннями пункту 15 частини першої статті 10 Закону № 2939-ХІІ та підпункту 20 пункту 6 Положення № 23 наділений повноваженнями порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій розгляд питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.
Зміст зобов`язальної частини оскаржуваного висновку сформульовано Південним офісом Держаудитслужби на виконання його владних управлінських функцій, як наслідок від висновку відповідача про порушення замовником пункту 8 частини шостої статті 40 та абзацу 5 пункту 3 частини другої статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі».
Суд також звертає увагу на те, що визначений спосіб усунення виявлених порушень у цій конкретній ситуації (зважаючи на завершення процедури торгів, визначення переможця, укладання з ним договору про закупівлю та завершення його виконання), є пропорційним із виявленими порушеннями, відповідає завданню здійснення державного фінансового контролю та направлений на усунення причин, які призвели до виявлених порушень та недопущення їх вчинення у подальшому.
У цьому контексті Суд зазначає, що згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30 березня 2023 року у справі № 420/11945/21, застосований органом державного фінансового контролю спосіб усунення виявлених порушень «здійснити заходи щодо недопущення виявлених порушень у подальшому», є превентивним заходом, що не вимагає розірвання договірних відносин. Така вимога відповідача скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.
Крім того, Суд зауважує, що зобов`язання органом державного фінансового контролю позивача, щодо розгляду питання про притягнення винних працівників до відповідальності саме по собі не створює жодних негативних наслідків для позивача, оскільки не зобов`язує його прийняти конкретне рішення. В силу вимог пункту 15 частини першої статті 10 Закону №2939-ХІ1 та підпункту 20 пункту 6 Положення № 23 орган державного фінансового контролю наділений лише правом ініціювання питання щодо притягнення до відповідальності винних у допущених порушеннях осіб.
Водночас питання виявлення осіб, винних у порушеннях, зазначених в спірному висновку, та встановлення достатності підстав для притягнення їх відповідальності є прерогативою позивача.
Підсумовуючи усе викладене вище, суд дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість Висновку Державної аудиторської служби про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2023-06-28-002934-а від 24.01.2024.
Суд також приймає до уваги висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні у справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Відповідно до ст.6 КАС України та ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» висновки ЄСПЛ є джерелом права.
Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог та відсутність правових підстав для їх задоволення.
Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За приписами статті 74 КАС України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст.76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з статтею 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
З огляду на відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат у відповідності до положень ст.139 КАС України, за наслідками розгляду даної справи, не здійснюється.
Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:
1. У задоволенні адміністративного позову Акціонерного товариства "Національна атомна енергогенеруюча компанія “Енергоатом”" - відмовити повністю.
2. Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.