Справа № 694/350/26 провадження № 2/694/772/26
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(заочне)

30.04.2026 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області
у складі: головуючого судді Смовж О.Ю.,
з участю секретаря судового засідання Нікітішиної С.Б.,
розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Звенигородка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Водяницька об`єднана територіальна громада, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, 

встановив:
13.02.2026 до Звенигородського районного суду Черкаської області від уповноваженого представника - адвоката Клюби Павла Родіоновича через підсистему Електронний суд надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2  про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка є бабусею позивача. До смерті ОСОБА_3 постійно проживала в с. Рижанівка Звенигородського району Черкаської області, 05.12.2019 склала заповіт, посвідчений секретарем Рижанівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області. Спадкове майно знаходиться в межах с. Рижанівка Звенигородського району Черкаської області, а позивач проживає фактично в с. Ясенів-Пільний Коломийського району Івано-Франківської області. Після повномасштабного вторгнення російської федерації в Україну позивач не мала змоги звернутися до нотаріуса за останнім місцем проживання спадкодавця, а звернулася лише в грудні 2025 року. Рідна сестра позивачки - ОСОБА_2 також до нотаріуса після смерті бабусі не зверталася.
Позивач вважає, що строк прийняття спадщини пропущений нею з поважних причин, тому просить поновити його терміном в чотири місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. 
Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 27.02.2026 відкрито провадження у справі, вирішено справу розглянути в порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання на 30.03.2026, залучено до участі у справі Водяницьку об`єднану територіальну громаду як третю особу без самостійних вимог, оскільки спадкове майно знаходиться в межах території зазначеної громади, витребувано документи (спадкову справу за наявності) від приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу Пульного С.М. 
В судове засідання окрім представника третьої особи, який залишив вирішення питання на розсуд суду, учасники не з`явилися. Від представника позивача - адвоката Клюби П.Р. 27.03.2026 надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності. Інших заяв, клопотань до суду не надходило.
Виходячи з такого, суд розглянув справу за відсутності учасників, без фіксації судового засідання.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні в ній докази, судом встановлені наступні обставини та визначені відповідно до них правовідносини.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Ватутінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що зроблено відповідний актовий запис №176.
Померла доводиться позивачці бабусею, що підтверджено наявними у справі доказами.
Згідно із заповітом від 05.12.2019, посвідченим секретарем виконавчого комітету Рижанівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області Безсонною Т.Д., зареєстрованого в реєстрі за №56, все належне майно ОСОБА_3 заповіла позивачу ОСОБА_1 та відповідачу ОСОБА_2 (онукам).
Приватний нотаріус Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Пульним С.М. в листі від 17.12.2025 №105/01-16 зазначив, що 15.12.2025 ним отримано від ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті баби - ОСОБА_3 , ознайомившись з якою, нотаріус повідомив, що заявницею не надано даних щодо спільного проживання з ОСОБА_3 на момент смерті, тому не вважається такою, що прийняла спадщину, а окрім того, строк подачі такої заяви сплив, тому пропонує звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. 
Звертаючись до суду з позовом, позивач вказала, що існують поважні причини пропущення строку для подачі заяви про прийняття спадщини, якими вона вважає обставини повномасштабного вторгнення російської федерації в Україну, а також віддаленість місця її проживання від місця відкриття спадщини.
Оцінивши наявні у справі докази, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно зі статтею 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Згідно зі статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Згідно з ч. 3ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно дост.1272ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно з п. 24Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України.
Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа №565/1145/17, правила частини третьої статті 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.
Норми ст.1272 ЦК України щодо права на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини застосовуються до спадкоємців, право на спадкування яких виникло із набранням чинності ЦК.
Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.
Разом з тим, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2024 у справі №686/5757/23 містяться висновки, відповідно до яких: за конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість.
Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою. Співвідношення принципу свободи заповіту з правом особи, яка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, на визначення їй додаткового строку.
Виходячи із зазначених висновків Великої Палати Верховного Суду, а також аналізуючи наявні у справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини у даному випадку пропущений ОСОБА_1 без поважних причин, оскільки поважними причинами можуть бути тільки ті, які свідчать, що у спадкоємця були реальні перешкоди для подання такої заяви.
Як встановлено судом вище, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Про факт смерті, а також про наявність заповіту від 05.12.2019 позивач достеменно знала, підтвердила такі обставини в позовній заяві. Відтак, від дня смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) і до подачі відповідної заяви про прийняття спадщини (грудень 2025 року) сплинуло три з половиною роки, тобто істотний проміжок часу.
Суд оцінюючи причини пропущення строку звернення з відповідною заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, наведені позивачкою у позові, зазначає, що запровадження в Україні режиму воєнного стану не може розцінюватися як поважна причина пропуску встановленого строку, оскільки така обставина стосується всіх громадян України.
Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (у редакції, чинній на час відкриття спадщини), перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупинявся на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.
Водночас, постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 №469 зазначену норму було виключено.
Окрім того, Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 у справі №676/47/21 зазначив, що строки прийняття спадщини регулюються нормами Цивільного кодексу України, а підзаконний нормативно-правовий акт не може змінювати положення статті 1270 ЦК України щодо шестимісячного строку для прийняття спадщини.
Навіть за умови застосування максимально сприятливого для позивачки підходу та врахування можливого зупинення перебігу строку на чотири місяці, строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , закінчився.
Таким чином, навіть застосування спеціального правового регулювання, пов`язаного із запровадженням воєнного стану, не спростовує висновків суду про істотний пропуск позивачкою строку для прийняття спадщини без поважних причин.
За таких обставин, оцінюючи зібрані у справі докази у їх сукупності суд дійшов висновку, що наведені позивачкою причини пропуску строку не є поважними у розумінні частини третьої статті 1272 ЦК України, а тому підстави для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відсутні.
З огляду на результати розгляду справи, підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись статтями 259, 263-265 ЦПК України, суд

вирішив:
У задоволенні позовної заяви  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Водяницька об`єднана територіальна громада, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.
Судові витрати розподілу не підлягають.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його проголошення.
Рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подана апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення складено 19.05.2026.

Учасники справи:
Позивач:  ОСОБА_1  (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 ).
Відповідач:  ОСОБА_2  (РНОКПП НОМЕР_3 , адреса:  АДРЕСА_2 ). 
Третя особа: Водяницька об`єднана територіальна громадан Черкаської області (адреса: вул. Б. Хмельницького, 60, с. Водяники, Звенигородський район, Черкаська область, ЄДРПОУ 04411088, тел. (04740) 2 -01-66, E-mail: rada@wodyanyki).

Суддя О.Ю. Смовж