ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
Іменем України
26 травня 2026 року
м. Харків
справа № 635/4358/25
провадження № 22-ц/818/2726/26
Харківський апеляційний суд у складі:
Головуючого: Маміної О.В.
суддів: Тичкової О.Ю., Яцини В.Б.,
за участю секретаря – Шнайдер Д.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах малолітньої ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування завданої кримінальним правопорушенням майнової шкоди, звернення стягнення на нерухоме майно та визнання на нього права власності за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Балаклійського районного суду Харківської області від 27 січня 2026 року, постановлену під головуванням судді Стригуненка В.М.,- 
п о с т а н о в и в:
У червні 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування завданої кримінальним правопорушенням майнової шкоди, звернення стягнення на нерухоме майно та визнання на нього права власності. 
Ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області від 27 січня 2026 року позовну заяву залишено без розгляду.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить ухвалу Балаклійського районного суду Харківської області від 27 січня 2026 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
Посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм процесуального права; зазначає, що судом першої інстанції при залишенні позовної заяви без розгляду помилково не враховано, що при формуванні позовних вимог у прохальній частині зазначено, зокрема, щоб розгляд справи проводити без участі позивача. Крім того, судом першої інстанції обов`язкової участі позивача не встановлювалося, тобто жодного процесуального обов`язку щодо явки до суду позивач не ніс. 
Перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивачка два рази не з`являлась у судове засідання, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце підготовчого засідання шляхом надсилання судових повісток до електронного кабінету у підсистемі «Електронний Суд», у встановленому законом порядку. Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. 
Проте такі висновки суду першої інстанції не в повній мірі відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.
З матеріалів справи вбачається, що у червні 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах малолітньої ОСОБА_2 , звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3 , в якому, зокрема, просила розгляд справи розглядати без її участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. 
Ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області від 10 грудня 2025 року прийнято позов до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, звернення стягнення на нерухоме майно. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання.
Згідно довідки про доставку електронного документу, документ в електронному вигляді «Судова повістка про виклик до суду» від 11.12.2025 року у справі № 635/4358/25 було надіслано одержувачу ОСОБА_1 в її електронний кабінет. Документ доставлено до електронного кабінету 11.12.2025 року 11:14:38. 
Згідно довідки секретаря судового засідання 15 січня 2026 року на 10 год. 00 хв. у зв`язку з неявкою осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Розгляд справи відкладено на 27 січня 2026 року о 15 год. 30 хв. (а.с. 97).
Згідно довідки секретаря судового засідання від 15 січня 2026 року належним чином повідомлений (шляхом отримання судової повістки до електронного кабінету) позивач ОСОБА_1 не з`явилась у підготовче судове засідання о 10:00 15.01.2026, про причини неявки не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутності не подала (а.с. 98). 
Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.
За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.
Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).
Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Таким чином, за змістом положень частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.
Залишаючи позов ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивачка двічі не з`являлась у підготовче судове засідання, хоча була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи. 
Натомість судом першої інстанції не враховано, що у позовній заяві ОСОБА_1 просила розгляд справи проводити за її відсутності. При цьому, обов`язковою участь ОСОБА_1 у судових засіданнях під час розгляду вказаної справи визнано не було. 
Суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув та безпідставно залишив позовну заяву без розгляду.
Тому ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – задовольнити. 
Ухвалу Балаклійського районного суду Харківської області від 27 січня 2026 року – скасувати.
Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Головуючий:        О.В. Маміна

Судді:          О.Ю. Тичкова

В.Б. Яцина