ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2026 року	м. Львів	Справа № 380/2205/25 пров. № А/857/46365/25	

суддя в 1-й інстанції – Костецький Н.В.

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Кушнір В.О., 
суддів Гінди О.М., Заверухи О.Б.
за участю:
секретаря судового засідання: Плесак М.В.
представника позивача Гніздовської Г.М.
представника відповідача Твердохліб І.М. 

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Львівської митниці на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 червня 2025 року, ухвалене у відкритому судовому засіданні в м.Ужгороді у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Прінцес Міт» до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,
ВСТАНОВИВ: 
І. ОПИСОВА ЧАСТИНА
1.1. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ
ТОВ «Прінцес Міт» (далі - позивач) звернулося до суду з позовом до Львівської митниці (далі - відповідач), в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товару від 07.01.2025 року №UA209000/2025/800001/2;
- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209160/2025/000004 від 07.01.2025 року;
- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товару від 07.01.2025 року № UA209000/2025/800002/2 від 07.01.2025 року;
- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209160/2025/000005 від 07.01.2025 року;
- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товару від 30.01.2025 року № UA209000/2025/800006/2;
- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209160/2025/000017 від 30.01.2025 року;
- стягнути з Львівської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України за рахунок бюджетних асигнувань судові витрати у загальній сумі 67 041 грн. 20 коп. (шістдесят сім тисяч сорок одна гривня 20 коп.), що включає 26 000 грн. 00 коп. витрат на професійну правничу допомогу адвоката за надання правової допомоги у суді першої інстанції, 31 491 грн. 20 коп. судового збору за подання до суду адміністративного позову та витрат на оплату перекладу документів у розмірі 9 550 грн. 00 коп. (дев`ять тисяч п`ятсот п`ятдесят гривень 00 коп.).
– стягнути з Львівської митниці за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Прінцес Міт» суму матеріальних збитків у розмірі 303 507 грн. 79 коп., що складається із витрат на оплату транспортно-експедиторського обслуговування у розмірі 132 266 грн. 09 коп, витрат на морське перевезення товарів у розмірі 88 496 грн. 00 коп. та витрат на оплату митно- брокерських послуг у розмірі 82 745 грн. 70 коп.

1.2. КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 18 червня 2025 року позов задоволено частково. Визнано протиправними та скасовано рішення Львівської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про коригування митної вартості товару від 07.01.2025 року №UA209000/2025/800001/2, від 07.01.2025 року №UA209000/2025/800002/2, від 30.01.2025 року № UA209000/2025/800006/2 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209160/2025/000004 від 07.01.2025 року, №UA209160/2025/000005 від 07.01.2025 року, № UA209160/2025/000017 від 30.01.2025 року. 
Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Прінцес Міт» за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці судові витрати: судовий збір у розмірі 29068 (двадцять дев`ять тисяч шістдесят вісім) грн. 80 коп., витрати на професійну правничу допомогу – 5000 (п`ять тисяч) грн. 00 коп., витрати на оплату перекладу документів у розмірі 9550 (дев`ять тисяч п`ятсот п`ятдесят) грн. 00 коп. 

1.3. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ТА УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ 
Не погоджуючись із вказаним рішенням Львівська митниця подала апеляційну скаргу, яку обґрунтовує тим, що висновки суду не відповідають обставинам справи, судом порушено норми матеріального права та неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, а обставини, які мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими були недоведеними належними та допустимими доказами, внаслідок чого відповідно до статті 317 КАС України вищевказане рішення повинно бути скасоване.
В обґрунтування своєї позиції представник апелянта вказує, що документи, які були подані до митного оформлення містили розбіжності та відсутність всіх відомостей щодо складових митної вартості, у зв`язку з чим у митного органу виникли обґрунтовані сумніви у правильності визначеної декларантом митної вартості, про що зазначено безпосередньо і в рішенні про коригування митної вартості. Митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. З цією метою вони мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості в разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України. Митниця може вимагати, а декларант має надати лише належні документи для перевірки та підтвердження правильності визначення митної вартості товару. Надання неналежних документів не може вважатися виконанням вимог митного органу щодо підтвердження митної вартості товарів. 
Натомість судом в рішенні не наведено жодних мотивів відхилення зауважень митного органу, наведених в гр.33 рішень про коригування митної вартості.
Зазначає, що відповідно до вимог ч.6 ст.54 МК України неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МК України, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, є підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

1.4.ПОЗИЦІЯ ІНШИХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Позивач у відзиві на апеляційну скаргу рішення суду першої інстанції вважає законним та просить залишити його без змін.

1.5. МЕЖІ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ ТА ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ 
Відповідно до статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги та відзиву, суд доходить висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін з наступних підстав. 

ІІ. МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
2.1 ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДАМИ
Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 21.02.2023 між ТОВ «Прінцес Фуд» (Комісіонер) та позивачем (Комітент) укладено Договір комісії.
Відповідно до п.1.1 Договору, Комісіонер зобов`язується за дорученням Комітента за винагороду укласти від свого імені та рахунок Комітента договори поставки (купівлі-продажу) Товару, здійснювати всі необхідні дії для митного оформлення та доставки Товару Комітенту.
Згідно п. 3.5 даного Договору, Комісіонер зобов`язаний подати документи на оформлення митної декларації, передати Комітенту оригінал митної декларації та здійснювати всі інші необхідні дії, подавати і отримувати будь-які інші документи, заяви для належного оформлення імпортного Товару.
На підставі Договору комісії від 21.02.2023, між позивачем (Покупець) та компанією VP FOODS LLC (Продавець, США) 10.10.2024 було укладено Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 41 (далі - Контракт).
Відповідно до ст. 1 Контракту, Продавець продає і поставляє Покупцю в Україну, а Покупець купує і оплачує заморожене та охолоджене м`ясо: птицю, яловичину, включаючи всі види субпродуктів яловичих, свинину, включаючи сало, а також всі види субпродуктів свинячих в асортименті походження: Канада, Бразилія, Польща та інших країн ЄС відповідно до Проформи/Інвойсів до цього Контракту. З урахуванням Договору комісії, що укладений між компанією ТОВ «ПРІНЦЕС МІТ» (Україна) та ТОВ «ПРІНЦЕС ФУД» (Україна), власником Товару, що придбавається за цим Контрактом, є ТОВ «ПРІНЦЕС ФУД».
На підставі вищевказаного Контракту, ТОВ «ПРІНЦЕС МІТ» було здійснено купівлю наступних товарів:
-їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені (язик яловичий) у кількості 26 966,096 кг вартістю 3 200,00 дол. США/кг, загальна сума - 86 291,51 дол. США;
-їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені (сухожилля яловичі - заморожена бичача мембрана з бокової частини туші) у кількості 6 975,00 кг вартістю 1 200,00 дол./кг, загальна сума - 8 370,00 дол. США;
-їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені (язик яловичий обвалений, не подрібнений) у кількості 18 994,70 кг вартістю 3 180,00 дол. США/кг, загальна сума - 60 403,15 дол. США;
-їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені (заморожена безкісткова яловичина - м`ясо промислового виробництва, а саме - м`ясо щік) у кількості 997,75 кг вартістю 900,00 дол. США/кг, загальна сума - 897,98 дол. США.
Експортером згаданих товарів є EL TORO BEEF BRASIL LTDA (Бразилія), що підтверджено свідоцтвом про походження товару BR002COM240027878700 від 14.10.2024 року, та IRMAOS GONCALVES COMERCIO Е INDUSTRIA LTDA (Бразилія), що підтверджено свідоцтвом про походження товару BR002COM240028288300 від 30.10.2024 року.
Сума, що була сплачена позивачем у відповідності до умов Контракту за товар, експортером якого є EL TORO BEEF BRASIL LTDA (Бразилія), становить 69 671,13 дол. США, що підтверджено рахунком-фактурою (інвойсом) № 12/2024 від 27.09.2024 року.
За товар, експортером якого є IRMAOS GONCALVES COMERCIO Е INDUSTRIA LTDA (Бразилія), позивачем було здійснено оплату у розмірі 86 291,51 дол. США, що підтверджується рахунком-фактурою (інвойсом) № FR-06402/2024 від 29.10.2024 року.
Вартість продукції вказана із урахуванням вартості митного оформлення, ветеринарних сертифікатів, експортних декларацій, сертифікатів якості виробника, тари та пакування з транспортними витратами.
ФОП ОСОБА_1 , діючи від імені та в інтересах позивача у якості митного брокера, 06.01.2025 року було подано до Львівської митниці Державної митної служби України електронну митну декларацію № 25UA209160000094U5 від 06.01.2025 року та електронну митну декларацію № 25UA209160000093U6 від 06.01.2025 року.
За електронною митною декларацією № 25UA209160000094U5 від 06.01.2025 року декларантом було заявлено до декларування їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені (язик яловичий) - 86 291,51 дол. США, що еквівалентно 3 631 914 грн. 74 коп. (три мільйони шістсот тридцять одна тисяча дев`ятсот чотирнадцять гривень 74 коп.) за курсом іноземних валют до національної валюти України, зазначеного в електронній митній декларації (42,09 грн. за 1 дол. США).
За електронною митною декларацією № 25UA209160000093U6 від 06.01.2025 року декларантом було заявлено до декларування: 
-їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені (сухожилля яловичі - заморожена бичача мембрана з бокової частини туші) (товару № 1) - 8 719,45 дол. США, що становить 366 991 грн. 95 коп. (триста шістдесят шість тисяч дев`ятсот дев`яносто одна гривня 95 коп.) відповідно до курсу іноземних валют до національної валюти України, вказаного в електронній митній декларації (42,0889 грн за 1 дол. США);
-їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені (язик яловичий обвалений, не подрібнений) (товар № 2) - 60 403,15 дол. США, що еквівалентно 2 542 302 грн. 14 коп. (два мільйони п`ятсот сорок дві тисячі триста дві гривні 14 коп.) відповідно до курсу іноземних валют до національної валюти України, вказаного в електронній митній декларації (42,0889 грн за 1 дол. США);
-їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені (заморожена безкісткова яловичина - м`ясо промислового виробництва, а саме - м`ясо щік) (товар № 3) - 897,98 дол. США, що становить 37 794 грн. 99 коп. (тридцять сім тисяч сімсот дев`яносто чотири гривні 99 коп.) відповідно до курсу іноземних валют до національної валюти України, вказаного в електронній митній декларації (42,0889 грн за 1 дол. США).
Вказана митна вартість товарів, заявлених до декларування, визначена за основним методом, а саме - ціною зовнішньоекономічного договору (контракту).
На підтвердження заявленої митної вартості товарів декларантом разом із електронною митною декларацією № 25UA209160000094U5 від 06.01.2025 року було також подано до митного органу документи згідно переліку, зазначеного у графі 44 митної декларації щодо товару, а саме: Сертифікат якості № FR-06402/2024 від 24.10.2024 року; Пакувальний лист № FR-06402/2024 від 22.10.2024 року; Рахунок-фактуру (інвойс) № FR-06402/2024 від 29.10.2024 року; Коносамент № HLCUSS52409AUER6 від 25.10.2024 року; Автотранспортну накладну № 19 від 04.01.2025 року; Міжнародний ветеринарний сертифікат № 10-00495423/2443/24 від 14.10.2024 року; Міжнародний ветеринарний сертифікат № 10-00495453/2443/24 від 14.10.2024 року; Міжнародний ветеринарний сертифікат № 10-00495456/2443/24 від 14.10.2024 року; Сертифікат про походження товару № BR002COM240028288300 від 30.10.2024 року; Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу UA500110/2025/000009 від 05.01.2025 року; банківські платіжні документи, що стосуються товару; Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 41 від 10.10.2024 року; Внутрішній договір (контракт) комісії від 21.02.2023 року; Інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (ідентифікатор справи - 12336265 від 05.01.2025 року); довіреність на ФОП ОСОБА_1 .
Разом із електронною митною декларацією № 25UA209160000093U6 від 06.01.2025 року декларантом на підтвердження заявленої ним митної вартості товарів було подано до Львівської митниці наступні документи згідно переліку, зазначеного у графі 44 даної митної декларації, а саме: Сертифікат якості № 12/2024 від 29.09.2024 року; Пакувальний лист № 12/2024 від 29.09.2024 року; Рахунок-фактуру (інвойс) № 12/2024 від 27.09.2024 року; Коносамент № SSZ1529209 від 30.09.2024 року; Автотранспортну накладну № 18 від 03.01.2025 року; Міжнародний ветеринарний сертифікат № 10-00448107/4334/24 від 18.09.2024 року; Міжнародний ветеринарний сертифікат № 10-00448114/4334/24 від 18.09.2024 року; Міжнародний ветеринарний сертифікат № 10-00448123/4334/24 від 18.09.2024 року; Сертифікат про походження товару № BR002CCM240027878700 від 14.10.2024 року; Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу UA500110/2025/000006 від 03.01.2025 року; банківські платіжні документи, що стосуються товару; Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 41 від 10.10.2024 року; Внутрішній договір (контракт) комісії від 21.02.2023 року; Інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (ідентифікатор справи - 12332779 від 03.01.2025 року); довіреність на ФОП ОСОБА_1 . 
У ході опрацювання наданих декларантом документів, митний орган зробив висновок, що такі не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у зв`язку з чим запропонував декларанту надати додаткові документи.
ФОП ОСОБА_1 07.01.2025 було проінформовано митний орган про те, що всі документи, які є необхідними для здійснення митного оформлення товарів, вже були надані декларантом разом із електронними митними деклараціями та відсутня можливість надати додаткові документи.
За результатами розгляду поданих документів, Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товару № UA209000/2025/800002/2 від 07.01.2025 року (за МД № 25UA209160000094U5 від 06.01.2025 року) та № UA209000/2025/800001/2 від 07.01.2025 року (за МД № 25UA209160000093U6 від 06.01.2025 року).
Митну вартість оцінюваних товарів було скориговано відповідачем у загальному розмірі на 4 255 978 грн. 73 коп. (2 213 350 грн. 43 коп. + 2 042 628 грн. 30 коп.).
Відмову у митному оформленні товарів відповідач оформив картками відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209160/2025/000005 від 07.01.2025 року та №UA209160/2025/000004 від 07.01.2025 року.
Згідно графи 33 рішення №UA209000/2025/800001/2 від 07.01.2025 року, митним органом встановлено наступні розбіжності:
- під час розгляду поданої до митного оформлення митної декларації (далі - МД) від 06.01.2025 № 25UA209160000093U6 та долучених до неї документів було виявлено, що декларантом заявлено митну вартість, визначену ним самостійно, за резервним методом визначення митної вартості товарів - за методом 2ґ (ст. 64 МКУ «Резервний метод»).
В поданій до даної МД декларації митної вартості (далі-ДМВ) у графі 7 «Обґрунтування обрання методу визначення митної вартості із зазначенням причини незастосування основного методу» зазначено: Метод 1 неприйнятний для застосування, у зв`язку з наявністю сумнівів щодо достовірності відомостей, наданих для підтвердження заявленої митної вартості. Причини не застосування основного методу визначення митної вартості визначені у ст.58 МКУ та не містять такої причини незастосування основного методу, яка вказана декларантом.
У графі 8 ДМВ «Джерела інформації, що використовувалися для визначення митної вартості» зазначено: Цінова інформація ДМСУ. Проведено процедуру консультації.
Згідно ч.4 ст.57 МКУ застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 МКУ. Однак, консультації з митним органом щодо визначення основи вартості задекларованих товарів декларантом не проводились, чим порушено норми ст. 57 МКУ.
Відповідно до частини 1 статті 320 МК України форми та обсяги митного контролю обираються: 1) посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; та/або 2) автоматизованою системою управління ризиками. Форми та обсяги митного контролю, визначені автоматизованою системою управління ризиками, є обов`язковими для виконання посадовими особами митних органів. Прийняття цими посадовими особами рішення щодо нездійснення митного контролю у зазначених формах та обсягах не допускається;
- за МД від 06.01.2025 № 25UA209160000093U6 автоматизованою системою управління ризиками АСМО «Інспектор» було згенеровано форми митного контролю «Контроль правильності визначення митної вартості товарів» та «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів». У коментарі до зазначених АСАУР вказано, що Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству. Необхідно посилити контроль правильності визначення митної вартості. Проаналізувати зазначене рішення на предмет можливості застосування при поточному оформленні зазначеного товару;
- за оцінюваною партією товарів, згідно документів, наданих декларантом до митного оформлення товару, поставка товару здійснюється на підставі зовнішньоекономічного контракту від 10.10.2024 № 41 (далі - Контракт), інвойсу від 27.09.2024 № 12/2024. За результатом аналізу встановлено наступні розбіжності та невідповідності: - відповідно до п.6 ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язана з їх транспортуванням для ввезення на митну територію України. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі,) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару; - відповідно до п. 6.4 зовнішньоекономічного контракту від 10.10.2024 № 41 зазначено, що до товаросупровідних документів на кожну партію постачальник повинен експорту декларацію та сертифікат якості виробника, проте до митного оформлення не наданого цих документів; - відповідно до пункту 6.1 розділу 6 контракту від 10.10.2024 № 41зазначено, що оплата можлива як 100% передоплата, такі після оплата, при цьому умови оплати повинні вказуватися у проформі/інвойсі, однак у інвойсі від 27.09.2024 № 12/2024 відсутні відомості про реквізити контракту, а умови оплати (30% передоплата, 70% проти копії документів) не відповідають узгодженому в контракті, документ Проформа не надано, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару. Таким чином, умови здійснення оплати за товар не визначені; - відповідно до ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на страхування цих товарів. Пунктом 8 ч.2 ст.53 МКУ визначено, якщо здійснювалося страхування, документами, які підтверджують митну вартість товару, є - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Згідно статті 368 МКУ при визначенні фактурної вартості товарів, які переміщуються у несупроводжуваному багажі та вантажному відправленні, крім вартості самих товарів враховується вартість їх страхування та перевезення (фрахту) до моменту перетинання ними митного кордону України. Поставка здійснюється на умовах CFR Чорноморськ. У наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, коносаменті) відсутня інформація щодо здійснення/не здійснення страхування товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товар; - за наданими платіжними документами неможливо відслідкувати оплату оцінюваної партії товару, оскільки вони не відображають повної картини розрахунків з контрагентом за контрактом, а суми проплат не відповідають сумі інвойсу, у розділі «призначення платежу» міститься загальне посилання на контракт, відповідно ідентифікувати платіж із конкретною поставкою неможливо.
Відповідач в оскаржуваному рішенні зазначив: «Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості за товарами, митне оформлення яких вже здійснено є більшим та становить: по товару №2 - 5,15 дол. США/кг (джерело МД від 07.04.2023 №UA100350/2023/435417), ніж заявлено декларантом 3,18 дол. США/кг; по товару №1,3-2,60дол. США/кг (джерело МД від 17.05.2022 №LIA209160/2022/5200), ніж заявлено декларантом відповідно 1,25 та 0,90 дол. США/кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не здійснювалося.».
Згідно графи 33 рішення № UA209000/2025/800002/2 від 07.01.2025 року, митним органом встановлено наступні розбіжності:
- за МД від 06.01.2025 № 25UA209160000094U5 автоматизованою системою управління ризиками АСМО «Інспектор» було згенеровано форми митного контролю «Контроль правильності визначення митної вартості товарів». У коментарі до зазначеного АСАУР вказано, що Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству. Необхідно посилити контроль правильності визначення митної вартості. Проаналізувати зазначене рішення на предмет можливості застосування при поточному оформленні зазначеного товару;
- за оцінюваною партією товарів, згідно документів, наданих декларантом до митного оформлення товару, поставка товару здійснюється на підставі зовнішньоекономічного контракту від 10.10.2024 № 41 (далі - Контракт), інвойсу від 29.10.2024 № FR-06402/2024. За результатом аналізу встановлено наступні розбіжності та невідповідності: - відповідно до п.6 ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язана з їх транспортуванням для ввезення на митну територію України. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі.) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару; - відповідно до п. 6.4 зовнішньоекономічного контракту від 10.10.2024 № 41 зазначено, що до товаросупровідних документів на кожну партію постачальник повинен експорту декларацію та сертифікат якості виробника, проте до митного оформлення не наданого цих документів: - відповідно до пункту 6.1 розділу 6 контракту від 10.10.2024 № 41зазначено, що оплата можлива як 100% передоплата, такі після оплата, при цьому умови оплати повинні вказуватися у проформі/інвойсі, однак у інвойсі від 29.10.2024 № FR-06402/2024 відсутні відомості про реквізити контракту, а умови оплати (30% передоплата, 70% проти копії документів) не відповідають узгодженому в контракті, документ Проформа не надано, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару. Таким чином, умови здійснення оплати за товар не визначені; - відповідно до ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на страхування цих товарів. Пунктом 8 ч.2 ст.53 МКУ визначено, якщо здійснювалося страхування, документами, які підтверджують митну вартість товару, є - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Згідно статті 368 МКУ при визначенні фактурної вартості товарів, які переміщуються у несупроводжуваному багажі та вантажному відправленні, крім вартості самих товарів враховується вартість їх страхування та перевезення (фрахту) до моменту перетинання ними митного кордону України. Поставка здійснюється на умовах CFR Чорноморськ. У наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, коносаменті) відсутня інформація щодо здійснення/не здійснення страхування товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товар; - за наданими платіжними документами неможливо відслідкувати оплату оцінюваної партії товару, оскільки вони не відображають повної картини розрахунків з контрагентом за контрактом, а суми проплат не відповідають сумі інвойсу, у розділі «призначення платежу» міститься загальне посилання на контракт, відповідно ідентифікувати платіж із конкретною поставкою неможливо.
Відповідач в оскаржуваному рішенні зазначив: «Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року № 4495-VI розділ III. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості за товарами зі схожими характеристиками, митне оформлення яких вже здійснено є більшим та становить 5.15 дол. США/кг (джерело МД від 07.04.2023 № UA100350/2023/435417), ніж заявлено декларантом 3,20 дол. США/кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не здійснювалося.».
Між позивачем (Покупець) та компанією AMERICA ALIMENTOS LTDA (Продавець, Бразилія) 10.10.2024 року було укладено Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 37 (далі - Контракт № 37).
Відповідно до п. 1 Контракту № 37, Продавець продає і поставляє Покупцю в Україну, а Покупець купує і оплачує заморожене та охолоджене м`ясо: птицю, яловичину, включаючи всі види субпродуктів яловичих, свинину, включаючи сало, а також всі види субпродуктів свинячих в асортименті походження: Канада, Бразилія, Польща та інших країн ЄС відповідно до Проформи/Інвойсів до цього Контракту. З урахуванням Договору комісії, що укладений між компанією ТОВ «ПРІНЦЕС МІТ» (Україна) та ТОВ «ПРІНЦЕС ФУД» (Україна), власником Товару, що придбавається за цим Контрактом, є ТОВ «ПРІНЦЕС ФУД».
-На підставі вищевказаного Контракту № 37 ТОВ «ПРІНЦЕС МІТ» було здійснено купівлю наступних товарів:
-їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені (язик яловичий) у кількості 18 475,989 кг вартістю 3 180,00 дол. США/кг, загальна сума - 58 753,64 дол. США;
-їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені (сухожилля яловичі) у кількості 7000,292 кг, вартістю 1 000,00 дол. США/кг, загальна сума - 7 000,292 дол. США;
-м`ясо великої рогатої худоби, обвалене, частини яловичини без кісток, отримані з різних частин туші, заморожені, подрібнені (тримінг 80) у кількості 1000,48 кг вартістю 1 800,00 дол. США/кг, загальна сума - 1 800,86 дол. США;
-м`ясо великої рогатої худоби, обвалене, частини яловичини без кісток, отримані з різних частин туші, заморожені, подрібнені (тримінг з передніх четвертин 90) у кількості 1 000,66 кг вартістю 2 350,00 дол. США/кг, загальна сума - 2 351,55 дол. США.
Експортером згаданих товарів є AMERICA ALIMENTOS LTDA (Бразилія), що підтверджується свідоцтвом ро походження товару BR002CCM240029920500 від 07.01.2025 року.
Сума, що була сплачена позивачем у відповідності до умов Контракту № 37 за товар, експортером якого є AMERICA ALIMENTOS LTDA, становить 69 906,33 дол. США, що підтверджено рахунком-фактурою (інвойсом) № LE 1637 від 26.11.2024 року. 
За електронною митною декларацією № 25UA209160000993U1 від 28.01.2025 року декларантом було заявлено до декларування:
-їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені (язик яловичий) - 58 753,64 дол. США, що еквівалентно 2 464 591 грн. 82 коп. (два мільйони чотириста шістдесят чотири тисячі п`ятсот дев`яносто одна гривня 82 коп.) відповідно до курсу іноземних валют до національної валюти України, вказаного в електронній митній декларації (41,9479 грн за 1 дол. США);
-їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені (сухожилля яловичі) - 7 000,292 дол. США, що еквівалентно 293 647 грн. 05 коп. (двісті дев`яносто три тисячі шістсот сорок сім гривень 05 коп.) відповідно до курсу іноземних валют до національної валюти України, вказаного в електронній митній декларації (41,9479 грн за 1 дол. США);
-м`ясо великої рогатої худоби, обвалене, частини яловичини без кісток, отримані з різних частин туші, заморожені, подрібнені (тримінг 80 та тримінг з передніх четвертин 90) - 4 152,41 дол. США, що еквівалентно 174 184 грн. 88 коп. (сто сімдесят чотири тисячі сто вісімдесят чотири гривні 88 коп.) відповідно до курсу іноземних валют до національної валюти України, вказаного в електронній митній декларації (41,9479 грн за 1 дол. США).
Разом із електронною митною декларацією № 25UA209160000993U1 від 28.01.2025 року декларантом на підтвердження заявленої ним митної вартості товарів було подано до Львівської митниці наступні документи згідно переліку, зазначеного у графі 44 даної митної декларації, а саме: Сертифікат якості від 03.12.2024 року; Пакувальний лист № LE 1937 від 28.11.2024 року; Рахунок-фактуру (інвойс) № LE 1637 від 26.11.2024 року; Коносамент № 246321592 від 08.01.2025 року; Автотранспортну накладну № 21 від 26.01.2025 року; Міжнародний ветеринарний сертифікат № 10-00559318/1883/24 від 19.11.2024 року; Міжнародний ветеринарний сертифікат № 10-00559330/1883/24 від 19.11.2024 року; Міжнародний ветеринарний сертифікат № 10-00559342/1883/24 від 19.11.2024 року; Міжнародний ветеринарний сертифікат № 10-00559369/1883/24 від 19.11.2024 року; Міжнародний ветеринарний сертифікат № 10-00559377/1883/24 від 19.11.2024 року; Сертифікат про походження товару № BR002CCM240029920500 від 07.01.2025 року; банківський платіжний документ, що стосуються товару, № 2 від 07.01.2025 року; Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 37 від року; Внутрішній договір (контракт) комісії від 21.02.2023 року; Інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (ідентифікатор справи - 12410894 від 26.01.2025 року).
У ході опрацювання наданих декларантом документів, митний орган зробив висновок, що такі не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у зв`язку з чим запропонував декларанту надати додаткові документи.
Декларантом було проінформовано митний орган про те, що всі документи, які є необхідними для здійснення митного оформлення товарів, вже були надані декларантом разом із електронними митними деклараціями та відсутня можливість надати додаткові документи.
За результатами розгляду поданих документів, Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA209000/2025/800006/2 від 30.01.2025 року. 
Митну вартість оцінюваних товарів було скориговано відповідачем на суму 2200289 грн. 00 коп. 
Відмову у митному оформленні товарів відповідач оформив карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209160/2025/000017 від 30.01.2025.
Згідно графи 33 рішення №UA209000/2025/800006/2 від 30.01.2025 року, митним органом встановлено наступні розбіжності:
-за МД від 28.01.2025 № 25UA209160000993U1 автоматизованою системою управління ризиками АСМО «Інспектор» було згенеровано форму митного контролю «Контроль правильності визначення митної вартості товарів» у коментарі до якої вказано: «Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром поданому підприємству. Необхідно посилити контроль правильності визначення митної вартості. Проаналізувати зазначене рішення на предмет можливості застосування при поточному оформленні зазначеного товару»;
-поставка оцінюваного товару здійснюється на підставі зовнішньоекономічного контракту від 10.10.2024 № 37 (далі - Контракт), однак даний документ не містить печатки Покупця, а підпис Покупця очевидно скопійовано/ перенесено з документу від 21.02.2023 № б/н (Договір Комісії), що викликає сумніви що підпис, а відповідно і контракт є валідними (ч.3 ст.53 МКУ - наявні ознаки підробки);
-відповідно до п.6 ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як витрати на навантаження оцінюваних товарів, пов`язана з їх транспортуванням для ввезення на митну територію України. Умови поставки оцінюваного товару CFR-UA- CHORNOMORSKY (Cost and Freight (... named port of destination)) Вартість і фрахт (... назва порту призначення). Термін означає, що поставка здійснена продавцем, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в названий порт призначення. Ціна CFR (CFR price) означає, що контрактна (фактурна вартість) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару і експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки (фрахту) до порту призначення, без розвантаження в порту призначення. Після завантаження товару на борт ризик втрати чи ушкодження товару, а також будь-які додаткові витрати переходять від продавця до покупця. Надані до митного оформлення товаросупровідні документи не містять відомості щодо усіх складових митної вартості (страхування, розвантаження, оформлення документів, портові збори, перевантаження контейнера, тощо), що унеможливлює перевірку правильності та повноти розрахунку усіх складових митної вартості. Відповідно до п. 6.4 зовнішньоекономічного контракту від 10.10.2024 № 37 документація повинна включати, серед іншого, експортну декларацію, проте до митного оформлення документ не надано, чим порушено умови Контракту;
- у пункті 6.1 розділу 6 контракту від 10.10.2024 № 37 зазначено, що оплата можлива як 100% передоплата, так і після оплата, при цьому умови оплати повинні вказуватися у проформі/інвойсі, однак у інвойсі від 26.11.2024 № LE 1637 відсутні відомості про умови оплати, та відсутні реквізити контракту, документ Проформа не надано, таким чином, умови здійснення оплати за товар не визначені;
-відповідно до ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, витрати на страхування цих товарів. Пунктом 8 ч.2 ст.53 МКУ визначено, якщо здійснювалося страхування, документами, які підтверджують митну вартість товару, є-страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Згідно статті 368 МКУ при визначенні фактурної вартості товарів, які переміщуються у несупроводжуваному багажі та вантажному відправленні, крім вартості самих товарів враховується вартість їх страхування та перевезення (фрахту) до моменту перетинання ними митного кордону України. Поставка здійснюється на умовах CFR Чорноморськ. У наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, коносаменті) відсутня інформація щодо здійснення/не здійснення страхування товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товар;
- за наданим платіжним документом від 07.01.2025 № 2 неможливо відслідкувати оплату оцінюваної партії товару, оскільки не відображено повної картини розрахунків з контрагентом за контрактом, у розділі «призначення платежу» міститься посилання лише на контракт, відповідно ідентифікувати платіж із конкретною поставкою неможливо;
-платіжна інструкція в іноземній валюті від 07.01.2025 № 2 не містить підпису(ів) платника, як передбачено Інструкцією про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачами платіжних послуг, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 29.07.2022 № 163.
Відповідач в оскаржуваному рішенні зазначив: «Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). 
Митний кодекс України від 13.03.2012 року № 4495-VI розділ III. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості за товарами зі схожими характеристиками, митне оформлення яких вже здійснено є вищим та становить: товар № 1 -5,15 дол. США/кг (джерело МД від 07.04.2023 № UA100350/2023/435417 язики яловичі свіжоморожені, країна виробництва Бразилія); товар № 2-2,60 дол. США/кг (джерело МД від 17.05.2022 № UA209160/2022/5200 морожені сухожилля яловичі обвалені); товар № 3-4,501 дол. США/кг (джерело МД від 24.06.2024 № 24UA205140040597U6 м`ясо великої рогатої худоби морожене, обвалене). Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не здійснювалося.».
Позивач не погоджуючись із згаданими рішеннями про коригування митної вартості та картками відмови, звернувся із даним позовом до суду.

2.2. ДОВОДИ ТА МОТИВИ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА 
Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.
Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 року №4495-VI, з наступними змінами та доповненнями (далі - МК України).
Згідно статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч.1 ст.52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Частиною 2 ст.52 МК України передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Згідно ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Відповідно до частини другою цієї ж норми документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно частини 3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Відповідно до ч.5 ст.53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Згідно ч.1 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Згідно із ч.2 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Частиною третьою ст.54 МК України встановлено, що за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (ч.6 ст.54 МК України).
Відповідно до ч.1 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Згідно ч.1 ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Відповідно до ч.2 ст.57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Згідно частини третьої цієї ж норми кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).
Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях (ч.2 ст.64 МК України).
Судом першої інстанції вірно встановлено, що позивачем одночасно із митною декларацією було надано відповідачу документи для підтвердження митної вартості товару і обраний основний метод її визначення за ціною договору купівлі-продажу (контракту), а також додаткові документи.
Відповідач надіслав декларанту, відповідно до вимог частин другої-третьої статті 53 МК України, вимогу про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару, а саме: - зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, то стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (рахунок на перевезення, договір на перевезення); - виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - копію митної декларації країни виправлення; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. 
Стосовно наявності у відповідача правових підстав для надіслання вимог про надання додаткових документів, суд зазначає, що витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Натомість відповідач, не вказавши які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи можуть їх підтвердити, поставив позивача у невизначене становище.
Відсутність в рішенні про коригування митної вартості товарів інформації з належним обґрунтуванням того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.
Згідно ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Аналогічна правова позиція відображена Верховним Судом у постанові від 29.01.2019 у справі №815/6827/17.
Отже, відповідачем під час запитування додаткових документів не було повідомлено позивачу, які саме підстави послугували причиною для запитування додаткових документів, а направлено запит про надання повного переліку документів, що передбачений ч.3 ст.53 МК України. 
Верховний Суд у постанові від 23.01.2020 по справі № 804/4365/16 сформував правовий висновок щодо протиправності вимог митних органів надавати всі документи, передбачені ч. 3 ст. 53 МК України.
Таким чином, вимога надати всі документи за загальним переліком, безвідносно їхньої релевантності в кожному конкретному випадку, є безпідставною та такою, що направлена на позбавлення декларанта можливості надати документи, які б стосувалися дійсних зауважень митного органу. Вимога із загальним переліком документів та без зазначення конкретних сумнівів митного органу може мати тільки одну мету - створення формальних підстав для відмови у визнанні митної вартості.
Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.
Аналізуючи наведені в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів підстави їх винесення, суд зазначає наступне.
В оскаржуваних рішеннях від 07.01.2025 року №UA209000/2025/800001/2, від 07.01.2025 року № UA209000/2025/800002/2, від 30.01.2025 року №UA209000/2025/800006/2 відповідач зазначив, що за МД від 06.01.2025 №25UA209160000093U6, від 06.01.2025 №25UA209160000094U5, від 28.01.2025 №25UA209160000993U1 автоматизованою системою управління ризиками АСМО «Інспектор» було згенеровано форми митного контролю «Контроль правильності визначення митної вартості товарів» та «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів». У коментарі до зазначених АСАУР вказано, що Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству. Необхідно посилити контроль правильності визначення митної вартості. Проаналізувати зазначене рішення на предмет можливості застосування при поточному оформленні зазначеного товару.
Відомості з АСАУР носять допоміжний інформаційний характер та не є безперечним доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта всіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару.
Застосування митним органом з причини спрацювання модуля АСАУР ціни за відомостями спеціалізованої бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби України суд вважає необґрунтованим, оскільки самі по собі відомості згаданої системи не містять жодних параметрів, об`єктивно необхідних для судження про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність товарів. Потрібні для такого судження характеристики товару можуть бути з`ясовані лише у спосіб порівняння змісту поданих до митного оформлення документів з документами про властивості раніше імпортованого товару.
Аналогічна правова позиція відображена в постанові Верховного Суду від 09.11.2022 у справі № 520/10381/2020.
Відповідно до усіх оскаржуваних рішень, недоліком, який, на думку митного органу, свідчить про розбіжність у вартості товару та не дає йому упевненості у правильності визначення митної вартості товару, є відсутність даних щодо витрат на навантаження оцінюваних товарів, пов`язаних з їх транспортуванням для ввезення на митну територію України.
Відповідно до п. 4.5 Контракту №41 Продавець відшкодовує вартість збитків Покупцю, а також витрати Покупця на перевезення Товару до місця оформлення, митне оформлення та інші витрати, пов`язані з оформленням та доставкою Товару до місця призначення, підтверджені відповідними документами.
Згідно п.7.1 Контракту №41 доставка та відвантаження Товару Покупцеві за цим Контрактом проводиться на умовах, зазначених у Проформах/Інвойсах (Incoterms 2020). Місце поставки товару - Україна.
Пунктом 12.3 Контракту №41 визначено, що оплата експортних ліцензій, вантажних витрат, податків, мит та будь-яких інших витрат у країні навантаження провадиться за рахунок Продавця.
Відповідно до рахунків-фактур (інвойсів) № FR-06402/2024 від 29.10.2024, № LE 1637 від 26.11.2024, № 12/2024 від 27.09.2024 поставка товару здійснювалась на умовах CFR.
Згідно Інкотермс 2020 умовами поставки CFR є «Cost and Freight» («Baртість і фрахт») означає, що продавець постачає товар на борт судна або надає поставлений в такий спосіб товар. Ризик втрати чи пошкодження товару переходить, коли товар знаходиться на борту судна. Продавець зобов`язаний укласти договір та оплачувати всі витрати та фрахт, необхідні для доставки товару до зазначеного порту призначення.
Термін «фрахт» у розумінні положень «Інкотермс 2020» включає в себе всі витрати, які необхідні для доставки товару до порту призначення, в тому числі витрати на упаковку та пакування, по навантаженню товару на борт судна, перевезення товару до порту призначення та будь-які збори в зв`язку з вивантаженням товару у порту призначення, які, зокрема, покладаються на продавця.
Відтак, здійснення поставки товару на умовах CFR передбачає обов`язок продавця повністю оплатити витрати, пов`язані із доставкою товару від пункту поставки (місця виробництва, заводу тощо), завантаженням товару на борт судна і транспортуванням вантажу в порт призначення (зокрема, витрати на оплату фрахту та митне оформлення товару для експорту товару).
Тобто, у разі міжнародних перевезень за умовами CFR саме на продавця покладається обов`язок митного оформлення товару для експорту. Вважається, що продавець виконав постачання, коли товар перетнув борт судна в порту відвантаження.
Апеляційним судом досліджені коносаменти №HLCUSS52409AUER6 від 25.10.2024 (а.с.63 зворот), №SSZ1529209 від 30.09.2024 (а.с.79 зворот), №246321592 від 08.01.2025 згідно яких фрахт сплачено до відправки, портові збори в країні відправки сплачено до відправки, вантажно-розвантажувальні роботи передплачені.
Отже, витрати на навантаження оцінюваних товарів для цілей визначення митної вартості включено до ціни товару. Відтак доводи апелянта про відсутність даних про сплату фрахту, суд вважає безпідставними.
Щодо твердження відповідача в усіх оскаржуваних рішеннях про ненадання до митного оформлення експортної декларації та сертифікату якості виробника на кожну партію товару, що суперечить п. 6.4. Контракту №41 та п. 6.4 Контракту №37, суд зазначає наступне.
Декларантом до МД №25UA209160000093U6 від 06.01.2025 та МД №25UA209160000094U5 від 06.01.2025 було долучено сертифікат якості № FR-06402/2024 від 24.10.2024, а до МД №25UA209160000993U1 від 28.01.2025 було долучено сертифікат якості №б/н від 03.12.2024, що підтверджується відомостями карток відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209160/2025/000004 від 07.01.2025 року, №UA209160/2025/000005 від 07.01.2025 року, № UA209160/2025/000017 від 30.01.2025 року.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про безпідставність твердження відповідача про ненадання до митного оформлення сертифікату якості.
В розумінні ч.2 ст.53 МК України декларація країни відправлення не є документом, який підтверджує митну вартість товарів.
Експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. 
Відсутність експортної декларації жодним чином не впливає на визначення митної вартості імпортованого товару.
В оскаржуваних рішеннях відповідачем зазначено таке:
- у інвойсі від 27.09.2024 № 12/2024 відсутні відомості про реквізити контракту, а умови оплати (30% передоплата, 70% проти копії документів) не відповідають узгодженому в контракті, документ Проформа не надано (рішення №UA209000/2025/800001/2 від 07.01.2025);
- у інвойсі від 29.10.2024 № FR-06402/2024 відсутні відомості про реквізити контракту, а умови оплати (30% передоплата, 70% проти копії документів) не відповідають узгодженому в контракті, документ Проформа не надано (рішення №UA209000/2025/800002/2 від 07.01.2025);
- у інвойсі від 26.11.2024 №LE 1637 відсутні відомості про умови оплати, та відсутні реквізити контракту, документ Проформа не надано (рішення №UA209000/2025/800006/2 від 30.01.2025).
Згідно п. 6.1 Контракту №41, оплата за Товар, що постачається за цим Контрактом, здійснюється Покупцем у доларах США на рахунок Продавця таким чином: передоплата - 100% від вартості товару на банківський рахунок Продавця; також оплата за поставлений товар може бути здійснена протягом 90 календарних днів з моменту отримання товару Покупцем. Умови оплати визначаються в Проформі/інвойсі. 
Аналогічні положення містяться в Контракті № 37 від 10.10.2024 року.
Згідно рахунку-фактури (інвойсу) №FR-06402/2024 від 29.10.2024 року вбачається, що умови оплати за товар (їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені - язик яловичий) були визначені таким чином, що 30% вартості товару, яка становить 86 291,51 дол.США, одержувачем якого є ТОВ «ПРІНЦЕС МІТ», має бути сплачена у вигляді авансу у розмірі 25 920,00 дол. США, а 70% його вартості у розмірі 60 371,51 дол. США підлягають сплаті позивачем після надання у його розпорядження копій необхідних документів.
Відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) № 12/2024 від 27.09.2024 року вбачається, що умови оплати за товар № 1, товар № 2 та товар № 3 були визначені таким чином, що 30% вартості товарів, яка становить 69 671,13 дол. США, має бути сплачена у вигляді авансу у розмірі 20 901,33 дол. США, а 70% їх вартості у розмірі 48 769,8 дол. США підлягають сплаті позивачем після надання у його розпорядження копій необхідних документів.
На виконання п. 6.1 Контракту № 41 від 10.10.2024 року та з метою конкретизації його умов щодо порядку здійснення позивачем оплати за товар, одержувачем якого він є, сторони даного Контракту дійшли згоди, що:
- 30% вартості товару (їстівні субпродукти великої рогатої худоби морожені - язик яловичий) підлягає сплаті ТОВ «ПРІНЦЕС МІТ» в якості авансу у розмірі 25 920,00 дол. США, а решта його вартості у сумі 60 371,51 дол. США має бути сплачено після отримання позивачем копій необхідних документів (згідно рахунку-фактури (інвойсу) № FR-06402/2024 від 29.10.2024 року);
- 30% вартості товарів №1, №2 та №3 підлягає сплаті ТОВ «ПРІНЦЕС МІТ» у вигляді авансу у розмірі 20 901,33 дол. США, а решта їх вартості у сумі 48 769,8 дол. США підлягають сплаті позивачем після надання у його розпорядження копій необхідних документів (згідно рахунку-фактури (інвойсу) № 12/2024 від 27.09.2024 року).
Погоджені між сторонами Контракту умови здійснення позивачем оплати вартості товарів не суперечать його положенням та спрямовані, в першу чергу, на деталізацію змісту останнього.
Позивачем здійснено оплату за оцінювані товари на банківський рахунок продавця за Контрактом № 41 – VP FOODS LLC, що підтверджується наявними в матеріалах справи платіжними інструкціями в іноземній валюті.
В якості призначення переказу у всіх платіжних інструкціях в іноземній валюті зазначено «попередня оплата за товар - заморожені м`ясні продукти, Контракт № 41 від 10.10.2024 року».
Аналогічним чином позивачем було здійснено перерахування грошових коштів на рахунок продавця за Контрактом №37 від 10.10.2024 року, що підтверджується платіжною інструкцією в іноземній валюті №2 від 07.01.2025 року, в графі «призначення переказу» якої, зокрема, містяться реквізити Контракту № 37 від 10.10.2024 року. 
У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. В свою чергу, умови термінів та розміри оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. Отже, доводи митного органу в цій частині також не можуть бути покладені в основу рішення про коригування митної вартості товарів.
Аналогічна правова позиція відображена Верховним Судом у постанові від 12.03.2019 року у справі №803/3649/15.
Стосовно зауважень відповідача про відсутність інформації щодо здійснення/не здійснення страхування товару, суд зазначає наступне.
Як вже встановлено судом, постачання товару відбувалось на умовах CFR.
Відповідно до підпункту А5 «Страхування» пункту А «Обов`язки Продавця» розділу CFR (Cost and Freight - Вартість і фрахт) Правил Incoterms 2020 продавець не має жодного зобов`язання перед покупцем щодо укладення договору (контракту) страхування.
Підпунктом В5 «Страхування» пункту В «Обов`язки Покупця» розділу CFR (Cost and Freight - Вартість і фрахт) Правил Incoterms 2020 визначено, що покупець не має жодного зобов`язання перед продавцем щодо укладення договору (контракту) страхування.
Здійснення міжнародної поставки товару на умовах CFR (Cost and Freight - Вартість і фрахт) не передбачає виникнення обов`язку зі здійснення страхування товару ані в його продавця, ані в покупця, у зв`язку з чим витрати на страхування товару, що був поставлений на умовах CFR, не підлягають включенню до його митної вартості.
Стосовно зауважень відповідача про неможливість відслідкувати оплату оцінюваної партії товару, оскільки не відображено повної картини розрахунків з контрагентом за контрактом; неможливості ідентифікувати платіж із конкретною поставкою; відсутності підпису(ів) платника в платіжній інструкції в іноземній валюті від 07.01.2025 №2, суд зазначає, що ці обставини не впливають на визначення ціни товару та його митної вартості.
Оцінюючи оскаржувані рішення про коригування митної вартості товару в частині, що стосується визначення митної вартості товару за резервним методом, суд враховує, що письмове рішення митниці про коригування заявленої митної вартості товарів відповідно до закону має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування. Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу
В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів відсутнє належне обґрунтування неможливості застосування методів 2а, 2б, 2в, 2г. Застосування резервного методу та визначення митної вартості імпортованого товару обґрунтовано митницею використанням інформації з баз даних ЄАІС Держмитслужби та зазначенням номеру та дати митної декларації для товару: 
- рішення від 07.01.2025 року № UA209000/2025/800001/2 – по товару № 2 - 5,15 дол. США/кг (джерело МД від 07.04.2023 № UA100350/2023/435417), ніж заявлено декларантом 3,18 дол. США/кг; по товару № 1, 3-2,60 дол. США/кг (джерело МД від 17.05.2022 № LIA209160/2022/5200);
- рішення від 07.01.2025 року № UA209000/2025/800002/2 – рівень митної вартості за товарами зі схожими характеристиками, митне оформлення яких вже здійснено є більшим та становить 5.15 дол. США/кг (джерело МД від 07.04.2023 № UA100350/2023/435417 ніж заявлено декларантом 3,20 дол. США/кг;
- рішення від 30.01.2025 року № UA209000/2025/800006/2 – товар № 1 -5,15 дол. США/кг (джерело МД від 07.04.2023 № UA100350/2023/435417 язики яловичі свіжоморожені, країна виробництва Бразилія); товар № 2-2,60 дол. США/кг (джерело МД від 17.05.2022 № UA209160/2022/5200 морожені сухожилля яловичі обвалені); товар № 3-4,501 дол. США/кг (джерело МД від 24.06.2024 № 24UA205140040597U6 м`ясо великої рогатої худоби морожене, обвалене).
В графі 33 оскаржуваних рішень про коригування митної вартості вказані номер та дата митних декларацій, що слугували джерелом інформації для прийняття рішення про коригування митної вартості. При цьому відповідач не пояснив аргументацію обрання саме цих декларацій в якості джерела інформації для визначення митної вартості, а не будь-яких інших. Суд констатує, що митний орган не навів жодних пояснень чи розрахунків щодо здійснених коригувань, а також детальної інформації про товари, які було використано в якості джерела інформації, про числові значення митної вартості таких товарів, умови поставки, країну походження, фактурну вартість, діапазон декларованих цін за ідентичні чи подібні товари тощо. Тому зазначення лише номера та дати митної декларації, яка з неочевидних суду причин була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, без будь-якого обґрунтування її вибору, без пояснення критеріїв відбору, а також докладної інформації щодо номенклатури, характеристик товару, умов поставки тощо не підтверджує обґрунтованість визначеної відповідачем митної вартості товару та свідчить про свавільність оскаржуваного рішення.
Таким чином, оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим, а відповідач не довів правомірності прийнятого ним рішення про коригування митної вартості товарів в частині визначення митної вартості імпортованого товару.
Будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви у достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору відповідачем не наведено та не надано, a інших обставин, які б впливали на ціну задекларованої позивачем митної вартості товару судами не встановлено.
Отже, рішення відповідача про коригування митної вартості товарів від 07.01.2025 року №UA209000/2025/800001/2, від 07.01.2025 року №UA209000/2025/800002/2, від 30.01.2025 року №UA209000/2025/800006/2 є протиправними та підлягають скасуванню.
Стосовно визнання протиправними та скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209160/2025/000004 від 07.01.2025 року, №UA209160/2025/000005 від 07.01.2025 року, №UA209160/2025/000017 від 30.01.2025 року, суд зазначає, що у постанові від 23.07.2021 року у справі №820/3979/17 Верховний Суд зазначив наступне: «Оскільки оскаржена в судовому порядку картка відмови носить похідний характер від прийнятих рішень про коригування митної вартості, вимогу про визнання її протиправною правомірно визнано судами обґрунтованою».
Беручи до уваги вказані висновки, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про задоволення позову у цій частині.
Оскаржувані рішення та картки відмови відповідача не відповідають критеріям правомірності та обґрунтованості передбаченим п.1 та п.3 ч.2 ст.2 КАС України.
Таким чином, узагальнюючи наведене вище, колегія суддів зазначає, що необхідно погодитися із висновками суду першої інстанції про те, що наявними у справі доказами підтверджується, що заявлена позивачем митна вартість товару базувалась на документально підтверджених відомостях, що піддавалась обчисленню, до митного органу декларантом подано всі необхідні документи для підтвердження заявлених відомостей про його митну вартість за ціною договору, а тому відповідач неправомірно відмовив позивачу у визнанні задекларованої ним митної вартості товару за основним методом і визначив митну вартість за другорядним методом.
Зважаючи на наведену вище практику Верховного Суду щодо застосування норм МК України, встановлені судом першої інстанції обставини в комплексному аналізі наявних у матеріалах справи доказів, підтверджують зроблені судом першої інстанції висновки про те, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені митним законодавством, що вказує на правильність визначення ним митної вартості товару. Натомість, всупереч частини другої статті 77 КАС України митний орган не довів належними, достатніми та допустимими доказами правомірності спірних у справі, що розглядається рішень.

2.3. ВИСНОВКИ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
Згідно ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду з наведених вище мотивів, а тому колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.
За правилами статті 139 КАС України, судом не вирішується питання про розподіл судових витрат.
Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 328 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Львівської митниці залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 18 червня 2025 року у справі № 380/2205/25 – без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.
На постанову протягом тридцяти днів з моменту набрання нею законної сили може бути подана касаційна скарга безпосередньо до суду касаційної інстанції.
У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	В. О. Кушнір 	
судді	 	О. М. Гінда 	
 	 	О. Б. Заверуха  	
Повне судове рішення складено 12.06.26