Номер провадження 2/754/3192/26
Справа №754/14738/25
РІШЕННЯ 
Іменем України

01 червня 2026 року Деснянський районний суд міста Києва
у складі головуючої судді Гринчак О.І.,
за участю секретаря судових засідань Головач О.О.,
представниці позивача Алексійчук Н.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом органу опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про позбавлення батьківських прав,
ВСТАНОВИВ:
Стислий виклад позиції позивача
Орган опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про позбавлення батьківських прав.
Позовні вимоги мотивовані тим, що 24.03.2025 до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації надійшло звернення від ОСОБА_3 щодо матері ОСОБА_1 , яка має малолітнього трирічного сина ОСОБА_5 . ОСОБА_3 повідомила, що мати постійно перебуває під наркотичним впливом, хлопчика самого залишає вдома. Два місяці тому ОСОБА_1 народила немовля, яке фактично проживає у заявниці - ОСОБА_3 . Мати отримує соціальні виплати, які витрачає на свої потреби (наркотичні засоби). ОСОБА_1 майже не приходить в себе від наркотичних речовин, в цей момент трирічний ОСОБА_6 з`їв 20 пігулок, про що було зафіксовано швидкою медичною допомогою. Зі слів заявниці, у матері дітей перебувають справи в суді з придбання наркотичних засобів та крадіжок. Родина проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
З 03.04.2025 на обліку Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації перебувають малолітні діти, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які опинились у складних життєвих обставинах, у зв`язку з ухиленням батьків ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від виконання батьківських обов`язків.
Одноголосним рішенням комісії з питань захисту прав дитини Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації було рекомендовано внести пропозиції до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, як органу опіки та піклування, щодо надання доручення Службі у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації звернутися до суду з позовом про позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 щодо малолітніх ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та надання до суду висновку про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 щодо малолітніх ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Орган опіки та піклування дійшов висновку, що мати свідомо нехтує своїми обов`язками, ухиляється від виховання та навчання дитини, не проявляє щодо них батьківської турботи, не цікавиться їх життям та здоров`ям, не утримує матеріально.
Деснянським районним судом міста Києва у цивільній справі № 754/4111/25 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , третя особа Дарницький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) - ОСОБА_4 визнано батьком малолітнього ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та внесено зміни до актового запису № 213 від 12.02.2025 про народження дитини.
31.10.2025 до актового запису про народження малолітнього ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ), внесено відомості про батька дитини та змінено прізвище та по батькові малолітнього.
У зв`язку з чим видано нове свідоцтво про народження, в якому зазначено: прізвище, ім`я дитини, дата народження - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; матір дитини, ОСОБА_1 ; батько дитини, ОСОБА_4 .
Згідно із заявою про уточнення позовних вимог орган опіки та піклування просить позбавити батьківських прав матір, ОСОБА_1 , щодо малолітніх ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Повідомлення учасників справи та позиція у судовому засіданні
Всі учасники справи повідомлялися судом належним чином про дату, час та місце підготовчих та судових засідань.
Представник органу опіки та піклування у судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.
ОСОБА_3 у судовому засіданні 30.04.2026 також підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити.
ОСОБА_4 у судовому засіданні 30.04.2026 не підтримав позовних вимог та вважав, що не потрібно позбавляти відповідачку батьківських прав.
Відповідачка у судове засідання не з`явилася, повідомлялася про дату, час та місце підготовчих та судових засідань належним чином, а саме: 1) шляхом надсилання судових повісток до її електронного кабінету, що підтверджується відповідними довідками; 2) шляхом направлення судової повістки на адресу її зареєстрованого місця проживання. Згідно з трекінгом Укрпошти R067176465627 поштове відправлення повернуто, причина повернення - «одержувач відсутній за вказаною адресою», що в силу положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається належним повідомленням про розгляд справи; 3) шляхом направлення судової повістки до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» для вручення відповідачці. У зв`язку зі звільненням відповідачки судова повістка Державною установою «Київський слідчий ізолятор» була перенаправлена їй на адресу зареєстрованого місця проживання; 4) шляхом направлення судової повістки начальнику Деснянського районного управління поліції в місті Києві для вручення відповідачці.
Фактичні обставини справи, встановлені судом
ОСОБА_5 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , його батьком був ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 71), а матір`ю є ОСОБА_1 (підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 від 08.01.2022, а.с. 10).
ОСОБА_7 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , його батьком був зазначений ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , а матір`ю є ОСОБА_1 (підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 12.05.2025, а.с.11).
У Виписному епікризі з медичної карти новонародженого №23д Відділення постінтенсивного догляду та виходжування новонароджених щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зазначено, що матір дитини на обліку у ЖК не перебувала; з її слів, вона вживає наркотичні речовини алкоголь, палить. Стан дитини при народженні тяжкий. Проводилася тактильна стимуляція, санація ВДШ, ШВЛ мішком Амбу через маску, інтубація трахеї. Серед діагнозів встановлено: Синдром медикаментозно абстиненції у новонародженого, зумовлений наркоманією матері.
Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 10 вересня 2025 року справі №754/4111/25 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/130330242) визнано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженця м. Києва, батьком малолітньої дитини ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився у м. Києві (свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , видане Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 213).
Внесено зміни до актового запису № 213 від 12.02.2025, складеного Дарницьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про народження ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Києві, а саме:
- виключено відомості про батька ОСОБА_2 ;
- змінено запис про батька дитини, вказавши в графі «Батько» - « ОСОБА_4 »;
- змінено прізвище дитини на « ІНФОРМАЦІЯ_11 », по батькові на « ІНФОРМАЦІЯ_11 ».
На підставі вказаного рішення видано нове свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 від 31.10.2025 на дитину - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; батьком якого є ОСОБА_4 , а матір`ю - ОСОБА_1 (а.с. 85).
24.03.2025 до Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації надійшло звернення від ОСОБА_3 (бабусі - ОСОБА_8 ) щодо матері ОСОБА_1 , яка має малолітнього трирічного сина ОСОБА_5 . ОСОБА_3 повідомила, що мати постійно перебуває під наркотичним впливом, хлопчика самого залишає вдома. Два місяці тому ОСОБА_1 народила немовля, яке фактично проживає у заявниці - ОСОБА_3 . Мати отримує соціальні виплати, які витрачає на свої потреби (наркотичні засоби).
27.03.2025 під час проведення цілодобового районного профілактичного заходу «Діти вулиці» спеціалістами Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації спільно з інспектором сектору ювенальної превенції Деснянського РУ ГУ НП України у м. Києві, фахівцями Деснянського районного в місті Києві центру соціальних служб було відвідано родину ОСОБА_1 .
В Акті обстеження умов проживання дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від 27.03.2025 (а.с. 24) за адресою: АДРЕСА_1 , було встановлено, що на момент відвідування родини в квартирі був повний безлад, речі розкидані та сигаретні недопалки, повна антисанітарія. Постільна білизна брудна, присутній неприємний запах та залишки давнішньої їжі. Продукти для харчування відсутні, холодильник пустий. По квартирі пусті пляшки від «Revo». Мати дитини, ОСОБА_11 , ймовірно перебувала в наркотичному стані, що супроводжувалось агресивною та неадекватною поведінкою. Зі слів матері дитини проживала з нею в кімнаті. На момент відвідування дитина спала на нерозстеленому ліжку, постіль брудна. Станом на 11:30 год дитина ще спала. На сніданок продукти харчування відсутні. Присутній одяг для дитини, частина одягу брудна. Є деякі іграшки. Була укладена декларація з лікарем-педіатром. Дитина зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .
Також 27.03.2025 складено Акт проведення оцінки рівня безпеки дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому, зокрема, зазначено, що дитина не відповідає на питання, показує жестами (під час перебування в родині); під час відвідування у матері схожий стан, як під дією психоактивних речовин; баба дитини, ОСОБА_12 , з ознаками наркотичного сп`яніння; в квартирі безлад, розкидані речі, недопалки та залишки їжі. Прийнято рішення про негайне відібрання дитини та направлення на медичне обстеження до КНП «Київська міська дитяча клінічна лікарня №1» з метою повного медичного обстеження в стаціонарі (а.с. 15-23).
КНП «Київська міська дитяча клінічна лікарня № 1» повідомила начальника Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про те, що був доставлений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі Акта проведення оцінки рівня безпеки дитини від 27.03.2025; дитина обстежена та готова для подальшого влаштування (а.с. 25).
Після проходження повного медичного обстеження на підставі направлення за № 18-В/З від 04.04.2025 Служби у справах та сім`ї виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було тимчасово влаштовано до Центру соціально-психологічної реабілітації дітей № 1 Служби у справах дітей та сім`ї виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (а.с. 29).
27.03.2025 ОСОБА_1 надала письмові пояснення начальнику Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, в яких повідомила, що вона проживає з мамою ОСОБА_12 та дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказала, що на даний час у неї склалися життєві обставини та вона просить Службу тимчасово влаштувати до дитячої лікарні її сина для обстеження. Також зазначила, що під час відвідування працівниками Служби не було продуктів харчування, оскільки вона збиралася в магазин за продуктами. У двох кімнатах із трьох був безлад, оскільки не встигла прибрати. Повідомила, що не вживає наркотичних речовин останні 6 місяців. Зобов`язалася навести порядок в квартирі, забезпечувати дитину їжею, пройти курси підвищення батьківського потенціалу та психолога (а.с. 14).
03.04.2025 Службою у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації видано наказ «Про постановку дітей на облік СЖО» (а.с. 26), згідно з яким поставлено на облік дитину, яка опинилася в складних життєвих обставинах ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Також спеціалістами Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації був зафіксовано факт проживання молодшої дитини, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з ОСОБА_3 та ОСОБА_13 , за адресою: АДРЕСА_3 , які фактично здійснюють повноцінний догляд за немовлям (підтверджується актом обстеження умов проживання дитини ОСОБА_7 від 27.03.2025, а.с. 13).
Малолітнього ОСОБА_14 тимчасово влаштовано в сім`ю ОСОБА_3 , відповідно до наказу Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 24.04.2025 № 5-Т/в до вирішення питання постійної форми влаштування (а.с. 33).
Відповідно до інформації КНП «Центру первинної медико-санітарної допомоги № 4» Деснянського району міста Києва малолітній ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , спостерігається в даному центрі, декларація укладена з лікарем - педіатром Арифович А.П. з 20.02.2025. На первинному патронажі новонародженим опікувався дідусь. На прийом до лікаря - педіатра приходили бабуся та дідусь (а.с. 27).
Згідно з інформацією КНП «Центру первинної медико-санітарної допомоги № 3» Дарницького району міста Києва, малолітній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мав укладену декларацію з лікарем - педіатром. З 01.02.2025 лікар звільнилась, про що батьків дитини було попереджено та неодноразово повідомлено про необхідність переукладення декларації з іншим лікарем. Станом на 01.04.2025 звернень в заклад з приводу надання медичної допомоги дитині ОСОБА_5 не було (а.с. 28).
Відповідно до інформації управління освіти Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації станом на 02.04.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у складі здобувачів освіти ЗДО не обліковується (а.с. 31).
Відповідно до інформації адміністрації Центру соціально-психологічної реабілітації дітей № 1 Служби у справах дітей та сім`ї виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) ОСОБА_17, ІНФОРМАЦІЯ_1 , при первинному психодіагностичному обстеженні (тестові методики згідно з віком, ігрові методики, малюнок, проективні методики, бесіда та інші) та завдяки педагогічним спостереженням було встановлено, що загальний психофізіологічний розвиток дитини відповідає середньовіковому рівню. У дитини погано розвинуте мовлення, є короткі слова та деякі відповіді не зрозумілі. Розуміє звертання до нього та може виконувати прості запропоновані доручення. Присутня ігрова мотивація. Проте у дитини простежуються ознаки педагогічної занедбаності. Педагогічна занедбаність у дітей трирічного віку проявляється у несформованих соціальних навичках, відсутності пізнавальної активності, труднощах в емоційному регулюванні та відсутності чітких вимог до дитини в процесі виховання. Нерозвиненість соціально-комунікативних навичок у дитини проявляється тому, що ОСОБА_16 має труднощі в розумінні емоцій та відгуку на них, не може брати участь у групових заняттях та активностях, постійно намагається гратись сам і дуже нервує, якщо беруть його іграшки. Часто проявляє емоційно істеричні реакції, щоб показати свою незгоду з діями інших. Відсутність пізнавальної активності проявляється в тому, що він не має бажання досліджувати та експериментувати з новими предметами та іграми. Труднощі емоційного регулювання проявляються в тому, що ОСОБА_16 часто переживає сильні емоції (радість, гнів) та має труднощі в самостійному регулювання поведінки. Недостатня організація життєдіяльності проявляється в тому, що ОСОБА_16 не може самостійно доглядати за собою та за своїми речами. ОСОБА_16 при доставлені в Центр постійно знаходився в підгузках, був не привчений до горщика. Хлопець не мав чітких правил поведінки та вимог. Причини педагогічної занедбаності у дитини трирічного віку можуть бути присутні з різних причин, але переважно можливо через: відсутність у батьків достатнього часу та уваги до дитини; порушення в спілкуванні між батьками та дитиною; порушення єдності вимог до дитини. За час перебування в ОСОБА_17 включається в індивідуальну та групову роботу з психологом, вихователями та логопедом. На даний час поступово починають формуватися позитивні зміни в розвитку дитини, а саме: збільшується кількість слів у мовленні (переважно ще не зрозумілі), починає привчатись до горщика, може гратись в спільні ігри з дітьми. Також ОСОБА_16 вчиться поступово зменшувати прояви істеричних реакцій (а.с. 39).
05.05.2025 ОСОБА_1 надала письмові пояснення начальнику Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, в яких повідомила, що з 19 років вживала наркотичні речовини та просила Службу посприяти у проходженні реабілітації від наркотичної залежності. Вказала, що спеціалістами Служби роз`яснено їй про порядок повернення дитини в сім`ю. Також повідомила, що у неї є малолітня дитина - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який з моменту виписки з пологового будинку проживає у біологічних бабусі, ОСОБА_3 та дідуся, ОСОБА_13 (а.с. 35).
29.05.2025 ОСОБА_1 надала письмові пояснення начальнику Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, в яких повідомила, що дає згоду на позбавлення її батьківських прав в разі, якщо не поїде до центру реабілітації від наркотичної залежності. Вказала, що має плани після проходження реабілітації повернути свого сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який тимчасово влаштований до ЦСПРД № 1 (а.с. 36).
За ініціативи Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації була домовленість з Центром реабілітації та ресоціалізації « Дім Милосердя для жінок і жінок з дітьми» (ГО «Простір добра України») щодо прийняття ОСОБА_1 для проходження реабілітації від наркотичної залежності, проте ОСОБА_19 вдвічі не з`явилась на зустріч з представниками Центру та припинила виходити на зв`язок.
Згідно з інформацією Деснянського районного в місті Києві центру соціальних служб ОСОБА_1 було рекомендовано пройти навчання з підвищення батьківського потенціалу та консультації психолога, на що ОСОБА_19 погодилась. Проте, на даний час зв`язок з ОСОБА_1 відсутній, на телефонні дзвінки вона не відповідає, за адресою проживання двері ніхто не відчиняє, на повідомлення центру не реагує.
На матір дітей, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та 07.11.2024 були складені протоколи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 184 КУпАП (невиконання батьківських обов`язків).
Постановою Деснянського районного суду міста Києва від 24 квітня 2025 року у справі №754/5389/25 накладено на ОСОБА_1 за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, адміністративне стягнення у виді попередження.
Постановою Деснянського районного суду міста Києва від 18 грудня 2024 року у справі №754/16290/24 ОСОБА_1 звільнено від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 КУпАП, при цьому суд обмежився усним зауваженням.
07.08.2025 до розгляду на засідання комісії з питань захисту прав дитини Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації винесено питання щодо доцільності звернення до суду з позовом та подання до суду висновку про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 відносно малолітніх ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Мати дитини, ОСОБА_1 , належним чином повідомлена про дату та час засідання комісії з питань захисту прав дитини Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, проте на засідання не з`явилася, причини своєї неявки не повідомила. На засіданні комісії з питань захисту прав дитини Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації була присутня ОСОБА_3 .
ОСОБА_3 повідомила, що з моменту народження ОСОБА_14 і до сьогодні опікується ним, мати не займається дитиною та підтримує позов Служби у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 .
Одноголосним рішенням комісії з питань захисту прав дитини Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації було рекомендовано внести пропозиції до Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, як органу опіки та піклування, щодо надання доручення Службі у справах дітей та сім`ї Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації звернутися до суду з позовом про позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 відносно малолітніх ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та надання до суду висновку про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_1 відносно малолітніх ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Деснянська районна в місті Києві державна адміністрація, на яку покладені повноваження органу опіки та піклування надала висновок від 18.08.2025 № 102-4047 про доцільність позбавлення батьківських прав матері ОСОБА_1 щодо малолітніх ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Під час розгляду справи за результатами моніторингу ЄДРСР суд встановив, що відповідачці 27.02.2026 ухвалою Деснянського районного суду міста Києва у справі № 754/1806/25 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.
Оскільки справа стосується прав малолітньої дитини, суд за власною ініціативою ухвалою від 03 березня 2026 року з метою дотримання права відповідачки (матері дитини) на участь у судовому засіданні забезпечив їй участь у судовому засіданні для розгляду справи по суті 06.03.2026 об 11:00 год з Державної установи «Київський слідчий ізолятор». І це був єдиний випадок участі відповідачки у судовому засіданні. При цьому, суд роз`яснив права відповідачки, у тому числі право на правничу допомогу.
Після звільнення відповідачки з Державної установи «Київський слідчий ізолятор», вона у судові засідання не з`являлася, жодних клопотань, чи письмових пояснень до суду не подала.
Суд з`ясовував також у представника органу опіки та піклування питання, чи відвідує відповідачка дитину - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Однак у відповіді Центру соціально-психологічної реабілітації дітей №1 від 26.05.2026 йдеться про те, що мати малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_1 , за час перебування дитини у Центрі дитину не відвідує, станом здоров`я, умовами перебування та потребами дитини не цікавиться.
Норми права та мотиви суду
Частинами другою, третьою статті 51 Конституції України визначено, що батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття. Сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.
Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї (частина восьма статті 7 СК України).
Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства (частина дев`ята статті 7 СК України).
В усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів (частини перша та друга статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII (далі - Конвенція про права дитини)).
Стаття 9 Конвенції про права дитини зобов`язує держави-учасниці забезпечувати, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їх бажанню, за винятком випадків, коли компетентні органи згідно з судовим рішенням, визначають відповідно до застосовуваного закону і процедур, що таке розлучення необхідне в якнайкращих інтересах дитини. Таке визначення може бути необхідним у тому чи іншому випадку, наприклад, коли батьки жорстоко поводяться з дитиною або не піклуються про неї, або коли батьки проживають роздільно і необхідно прийняти рішення щодо місця проживання дитини.
Відповідно до абзацу четвертого частини першої статті 1 Закону України «Про охорону дитинства» забезпечення найкращих інтересів дитини - дії та рішення, що спрямовані на задоволення індивідуальних потреб дитини відповідно до її віку, статі, стану здоров`я, особливостей розвитку, життєвого досвіду, родинної, культурної та етнічної належності та враховують думку дитини, якщо вона досягла такого віку і рівня розвитку, що може її висловити.
Частиною першою статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку.
Згідно з частинами першою, другою статті 12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості, поваги до прав, свобод людини і громадянина, мови, національних історичних і культурних цінностей українського та інших народів, підготовку дитини до свідомого життя у суспільстві в дусі взаєморозуміння, миру, милосердя, забезпечення рівноправності всіх членів суспільства, злагоди та дружби між народами, етнічними, національними, релігійними групами.
Статтею 141 СК України встановлено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу.
Положеннями статті 155 СК України визначено, що здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Відмова батьків від дитини є неправозгідною, суперечить моральним засадам суспільства. Ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.
Відповідно до ст. 150 СК України батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини. Батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Батьки зобов`язані поважати дитину. Передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї. Забороняються будь-які види експлуатації батьками своєї дитини. Забороняються фізичні покарання дитини батьками, а також застосування ними інших видів покарань, які принижують людську гідність дитини.
Невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку може бути підставою для застосування наслідків, встановлених цим Кодексом або домовленістю (договором) сторін (частина четверта статті 15 СК України).
Частиною першою статті 164 ЦК України встановлено, що мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він:
1) не забрали дитину з пологового будинку або з іншого закладу охорони здоров`я без поважної причини і протягом шести місяців не виявляли щодо неї батьківського піклування;
2) ухиляються від виконання своїх обов`язків щодо виховання дитини та/або забезпечення здобуття нею повної загальної середньої освіти;
3) жорстоко поводяться з дитиною;
4) є хронічними алкоголіками або наркоманами;
5) вдаються до будь-яких видів експлуатації дитини, примушують її до жебракування та бродяжництва;
6) засуджені за вчинення умисного кримінального правопорушення щодо дитини.
У постанові Верховного Суду від 19 січня 2022 року в справі № 711/679/21 (провадження № 61-18434св21) зазначено, що учасники сімейних правовідносин можуть мати особисті та майнові суб`єктивні сімейні обов`язки. Свої обов`язки учасники сімейних відносин здійснюють різними способами: здійснення активних дій; утримання від здійснення активних дій. Якщо невиконання особистих обов`язків учасників сімейних відносин у випадках, передбачених в законі, може припинятися або не зумовлювати відповідних наслідків, то невиконання сімейного обов`язку майнового характеру не допускається. Оскільки на відміну від особистих, майнові обов`язки можуть виконуватися незалежно від самого носія такого обов`язку за допомогою інших суб`єктів. Невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку може бути підставою для застосування відповідних правових наслідків, що можуть визначатися в: нормах СК України; домовленості (договорі) сторін. Наслідки невиконання або ухилення від виконання сімейного обов`язку можуть мати: особистий характер, коли негативний вплив відбувається на особисту сферу зобов`язаної особи; майновий характер, якщо такий вплив здійснюється на майнову сферу зобов`язаної особи.
У пункті 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 березня 2007 року № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» судам роз`яснено, що ухилення батьків від виконання своїх обов`язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкуються з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей; не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками.
Зазначена позиція підтримана Верховним Судом, зокрема, у постановах від 13 липня 2022 року в справі № 366/2047/18, від 23 жовтня 2024 року в справі № 361/2014/22.
Тлумачення пункту 2 частини першої статті 164 СК України свідчить про те, що ухилення від виконання своїх обов`язків з виховання дитини може бути підставою для позбавлення батьківських прав лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов`язками (див. постанову Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 553/2563/15-ц (провадження № 61-12305св18)).
У частинах четвертій, шостій статті 19 СК України встановлено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.
Рівність прав батьків щодо дитини є похідною від прав та інтересів дитини на гармонійний розвиток та належне виховання. Попри це в першу чергу повинні бути визначені та враховані інтереси дитини, виходячи із об`єктивних обставин спору, а вже тільки потім - права батьків.
Наведене узгоджується з висновками щодо врахування найкращих інтересів дитини при розгляді справ, які стосуються прав дітей, сформульованими Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 402/428/16-ц та Верховним Судом у постановах від 02 грудня 2020 року у справі № 180/1954/19, від 13 листопада 2020 року у справі № 760/6835/18, від 09 листопада 2020 року у справі № 753/9433/17, від 02 листопада 2020 року у справі № 552/2947/19, від 13 березня 2019 року у справі № 631/2406/15-ц та у постанові від 24 квітня 2019 року у справі № 300/908/17.
Позбавлення батьківських прав - це насамперед спосіб захисту прав та інтересів дитини. Тому, у кожному випадку треба виявити і оцінити позитивний результат у долі дитини, який має настати.
Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
У рішенні у справі «Хант проти України» від 07.12.2006 (заява № 31111/04), Європейський суд з прав людини висловлює таку правову позицію, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, стаття 8 Конвенції не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини.
Разом з тим у рішенні Європейського суду з прав людини від 11 липня 2017 року у справі «М. С. проти України», заява № 2091/13, суд зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагонадійним (параграф 76).
Враховуючи вищезазначені норми Закону, обов`язок нести відповідальність за дитину, її фізичний і моральний розвиток, її соціальне буття, здійснення прав щодо її захисту покладено на батьків.
Згідно з вимогами ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Верховний Суд у постанові від 31 березня 2021 року в справі № 562/1686/18 (провадження № 61-16928св20) наголосив, що під час вирішення спору, що стосується вкрай чутливої сфери правовідносин, а дитина потребує уваги, підтримки і любові обох батьків, суди повинні ґрунтовно дослідити та оцінити всі обставини справи, надати належну правову оцінку доказам: кожному конкретно взятому та їх сукупності.
Сімейні стосунки мають складний характер, і сім`я може переживати як найкращі, так й найгірші часи. Суду завжди складно зробити висновок про те, що сімейні стосунки неможливо врятувати, і тому суд має позбавляти батьків такого шансу тільки в тому разі, якщо вони становлять реальну загрозу для благополуччя дитини (постанова Верховного Суду від 04 квітня 2024 року у справі № 553/449/20).
У цій справі суд встановив, що матір дітей - ОСОБА_1 не вжила заходів щодо забезпечення своїм дітям належних умов виховання та розвитку.
Так, старший син - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживав з відповідачкою, однак для дитини не було забезпечено належних умов проживання, адже в квартирі була повна антисанітарія та безлад, не було продуктів харчування для дитини. З дитиною не займалися, внаслідок чого у неї погано розвинуте мовлення, і вона показувала жестами; дитина у 3,5 роки не привчена до горщика і знаходилася в памперсі. У дитини немає укладеної декларації з лікарем, і дитина у закладах освіти не обліковується.
Молодший син - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з моменту виписки з пологового будинку проживає у бабусі по батьківській лінії - ОСОБА_3 , яка здійснює піклування і догляд за ним.
Матір дітей була направлена і на курси підвищення батьківського потенціалу, і на реабілітацію від наркотичної залежності. Однак проігнорувала їх.
Також матір дітей проявила байдужість і до розгляду цієї справи, хоча суд забезпечив їй усі процесуальні права, самостійно виявив, що вона перебувала під вартою, призначив з власної ініціативи відеоконференцію, роз`яснив їй права, відклав розгляд справи для надання їй можливості реалізувати права, у тому числі на подання відзиву на позовну заяву та доказів, для надання їй правничої допомоги. Однак відповідачка після звільнення з Державної установи «Київський слідчий ізолятор», у судові засідання не з`являлася, жодних клопотань, чи письмових пояснень до суду не подала.
Ба більше, відповідачка не проявила батьківської турботи до своїх дітей та не цікавилася ними після звільнення з Державної установи «Київський слідчий ізолятор», що підтверджується листом Центру соціально-психологічної реабілітації дітей №1 від 26.05.2026, у якому перебуває ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та поясненнями ОСОБА_3 , яка опікується своїм онуком з народження - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
У висновку від 18.08.2025 № 102-4047 Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, на яку покладені повноваження органу опіки та піклування, йдеться про доцільність позбавлення батьківських прав матері ОСОБА_1 щодо малолітніх ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 ( ОСОБА_8 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 .
З огляду на обставини цієї справи суд погоджується з висновком органу опіки та піклування, та вважає, що поведінка ОСОБА_1 щодо дітей є шкідливою для них, тому в найкращих інтересах дітей слід застосувати крайній захід та позбавити батьківських (материнських) прав ОСОБА_1 щодо малолітніх ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Щодо судових витрат
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З огляду на те, що позовні вимоги задоволені судом, тому судові витрати покладаються на відповідачку в повному обсязі.
Керуючись ст. 2-13, 76-83, 141, 263, 265, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, суд, 
ВИРІШИВ:
Позов органу опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про позбавлення батьківських прав задовольнити.
Позбавити батьківських прав матір, ОСОБА_1 , щодо малолітніх ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави витрати із сплати судового збору у сумі 1211,20 грн.
Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. В разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили, якщо його не скасовано, після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови за наслідками апеляційного перегляду.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач: Орган опіки та піклування Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, код ЄДРПОУ 37415088, місцезнаходження: м. Київ, пр. Червоної Калини, 29.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .
Третя особа: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Третя особа: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_3 .
Третя особа: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , РНОКПП: НОМЕР_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .
Повний текст рішення складено та підписано 10.06.2026.
Суддя Деснянського
районного суду міста Києва Оксана Гринчак