Справа № 991/2510/23
Провадження 1-кп/991/42/23

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2026 року         м.Київ 

Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження № 52022000000000241 від 02.09.2022, за обвинуваченням ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,
встановив:
На розгляді Вищого антикорупційного суду перебуває зазначене кримінальне провадження.
Чергове судове засідання було призначено на 10 червня 2026 року о 08 годині 00 хвилин.
 
Безпосередньо перед початком судового засідання від захисника обвинуваченого ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_8 надійшло клопотання про відкладення судового розгляду.
 
Своє клопотання адвокат ОСОБА_8 мотивував тим, що не може взяти участь у зазначеному судовому засіданні, оскільки напередодні отримав тілесне ушкодження (травму), характер якого потребує лікування та тимчасового обмеження фізичної активності. Захисник повідомив, що на підтвердження поважності причин ним можуть бути надані відповідні медичні документи, у тому числі після завершення лікування, у разі необхідності або за вимогою суду.
Під час судового засідання суд поставив на обговорення питання щодо проведення запланованого допиту обвинуваченого ОСОБА_7 без участі його захисника.
Обвинувачений ОСОБА_7 категорично заперечив та повідомив, що бажає надавати покази тільки за участю адвоката. На запитання суду пояснив, що станом на теперішній час він користується захистом адвоката ОСОБА_8 , проте за декілька днів планує залучити іншого адвоката зі Львова у якості захисника за договором. Відтак просив відкласти судовий розгляд на іншу дату.
Прокурор ОСОБА_5 вважав за можливе провести судове засідання без участі захисника, позаяк його участь не є обов`язковою. 
 
Заслухавши думку обвинуваченого та прокурора, колегія суддів дійшла наступних висновків.
 
На підставі ухвали суду від 18 травня 2026 року та доручення Північного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги від тієї ж дати обвинуваченому ОСОБА_7 було залучено адвоката ОСОБА_8 для здійснення захисту за призначенням. Після чого за клопотанням цього ж захисника суд декілька разів відкладав судові засідання з метою надання часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження та підготовки захисту.
Надалі 04 червня 2026 року у судовому засіданні судом було порушено питання про допит обвинуваченого ОСОБА_7 , проте за клопотанням обвинуваченого та його захисника про надання часу на підготовку до допиту судове засідання було відкладено на 08 годину 00 хвилин 10 червня 2026 року. 
Попри завчасне та належне повідомлення адвоката ОСОБА_8 про визначену дату судового засідання 10 червня 2026 року адвокат у судове засідання не прибув, доказів неможливості прибути до суду не надав, однак скерував до суду клопотання про відкладення розгляду справи. 
Колегія суддів акцентує увагу, що з огляду на неприбуття адвоката ОСОБА_8 допит обвинуваченого ОСОБА_7 знову не відбувся, оскільки обвинувачений категорично заперечував проти проведення його допиту без участі адвоката.
Судове засіданні через неявку захисника було відкладено на 10 годину 30 хвилин 11 червня 2026 року. 
Однак захисник у суд 11.06.2026 також не прибув та не надав документи, які б підтверджували поважність причини неявки.
Надаючи оцінку зазначеним обставинам, суд виходить з того, що в ст. 7 КПК України визначено основні засади, на яких здійснюється кримінальне провадження, до яких, зокрема, але не виключно, відносяться: (1) забезпечення права на захист (п. 13 ч. 1 ст. 7 КПК України), та (2) розумність строків (п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 47 КПК України захисник зобов`язаний прибувати для участі у виконанні процесуальних дій за участю обвинуваченого, а в разі неможливості прибути у визначений строк, захисник зобов`язаний завчасно повідомити суд про таку неможливість та її причини.
Поважні причини неприбуття за викликом суду визначені в ст. 138 КПК України.
Додатково стандарти поведінки захисника, зокрема, щодо його явки за викликом суду, встановлено у ст. 44 Правил адвокатської етики, де вказано, що під час здійснення професійної діяльності в суді адвокат повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії; адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на невиправдане затягування судового розгляду справи.
Отже, до адвоката як учасника кримінального провадження КПК України висуває вимоги: (1) щодо прибуття за викликом суду для участі в судовому засіданні та (2) щодо завчасного повідомлення суду про своє неприбуття та причини, що його зумовлюють, із подальшим підтвердженням їх документально.
У своїй заяві про неможливість прибути у судове засідання, призначене на 10 червня 2026 року, захисник ОСОБА_8 зазначив про отримання тілесного ушкодження (травми) перед судовим засіданням.
Як вбачається зі змісту ч. 1 ст. 138 КПК України, поважною причиною неприбуття особи на виклик є, зокрема, тяжка хвороба.
Разом з тим, захисником ОСОБА_8 будь-яких документів медичного характеру про наявність у нього хвороби, яка унеможливлює його прибуття в судове засідання, до суду не надано.
Крім того, поважною причиною неприбуття особи на виклик є також перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад. 
Однак, будь-яких доказів про перебування у закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням та неможливістю залишити вказаний заклад захисник ОСОБА_8 також суду не надав.
Таким чином, доказів на підтвердження поважності причин неприбуття у судове засідання 10 червня 2026 року, передбачених ст. 138 КПК України, захисником ОСОБА_8 не надано. 
Ба більше, з огляду на приписи ст. 336 КПК України, захисник був наділений правом брати участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції з власних технічних засобів.
Проекція зазначених норм, враховуючи процесуальну поведінку захисника ОСОБА_8 дає підстави суду вважати, що бездіяльність у формі неявки у заздалегідь погоджену дату у судове засідання, яку допустив захисник, порушило право на захист його підзахисного, обвинуваченого ОСОБА_7 , а також призвело до невиправданого затягування судового провадження, що свідчить про неналежне виконання ним своїх зобов`язань захисника.
Виходячи з наведеного, колегія суддів вважає за необхідне у порядку, передбаченому ч. 1 ст. 324 КПК України, порушити перед органом, який згідно із законом уповноважений притягати адвоката до дисциплінарної відповідальності, питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_8 .
Керуючись ст. 2, 7, 28, 47, 52, 132 КПК України, суд,
постановив:
Порушити перед органом, що згідно із законом уповноважений притягати адвоката до дисциплінарної відповідальності, питання про дисциплінарну відповідальність адвоката ОСОБА_8 .
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя ОСОБА_1 

Судді ОСОБА_2 

ОСОБА_3