Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(заочне)

Справа № 695/647/26 
номер провадження 2/695/1563/26

22 травня 2026 року м. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області в складі
судді Апанасенко К.І.,
за участю секретаря судового засідання Біленко Н.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
УСТАНОВИВ:

23.02.2026 Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» звернулося до Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області з позовом, в якому просило стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за договором про надання фінансового кредиту у розмірі 76 697,96 грн.
Позов мотивує тим, що між АТ «Райффайзен Банк» та ОСОБА_1 20.02.2024 року укладено заяву-договір про відкриття поточного рахунку та надання кредиту «Кредит готівкою» № 014-RO-82-257359487. Позивач стверджує, що на підставі укладеного з первісним кредитором договору відступлення права вимоги він набув права вимоги до відповідача за вказаним правочином. Тому представник позивача просив суд стягнути з відповідача на користь ТОВ ФК «Європейська агенція з повернення боргів» суму заборгованості за кредитним договором та судові витрати у справі
Ухвалою Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 27.02.2026 відкрито провадження в справі та призначено справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
У судові засідання 31.03.2026 та 22.05.2026 представник позивача не з`явилася, але в позові просила здійснювати розгляд справи без її участі, на задоволенні позову наполягала, проти заочного розгляду справи не заперечувала.
У судові засідання 31.03.2026 та 22.05.2026 відповідач не з`явилася, про причини своєї неявки суд не повідомила, будь-яких заяв від неї на адресу суду не надходило.
Ухвалу про відкриття провадження та судові повістки суд двічі направляв відповідачці за її зареєстрованим місцем проживання, які відповідач отримала. Отже, відповідач належним чином була повідомлена про день, час та місце розгляду справи.
Відповідач не скористалася своїм правом на подання відзиву на позовну заяву.
Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
22.05.2026 суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини.
20.02.2024 АТ «Райффайзен Банк» та ОСОБА_1 уклали Договір про відкриття поточного рахунку та надання кредиту «Кредит готівкою» № 014-RO-82-257359487, у формі електронного документу. Зі сторони позичальника договір підписано із використанням одноразового електронного ідентифікатора 629660, надісланого на фінансовий номер відповідача - +380996410511.
Укладенню вказаного договору передувало звернення ОСОБА_1 20.02.2024 до АТ «Райффайзен Банк» із заявою на отримання кредиту за програмою кредиту «Кредит готівкою» №014-RO-82-257359487, де вона виявила намір отримати кредит у сумі 50 994,39 грн, обрала валюту та строк кредитування. - 72 місяці
Відповідно до п. 2.1. Договору банк надає Клієнту Послугу споживчого кредиту «Кредит готівкою».
Згідно з п. 2.2. Договору для надання послуги споживчого кредиту банк відкриває клієнту Поточний рахунок «Для виплат» в гривнях.
Пунктом 2.3 Договору передбачено, що з дати надання кредиту банк зобов`язаний надати клієнту кредит в сумі 50 994,39 грн, а клієнт зобов`язаний повернути банку кредит та сплатити проценти за його користування.
Відповідно до п. 3.1.1 договору розмір кредиту – 50 000 грн та 994,39 грн - оплата клієнтом страхового платежу на користь ПрАТ "Страхова компанія "Уніка-Життя".
Строк кредиту становить 72 місяці, з 20.02.2024 по 20.02.2030 (п. 3.2 Договору).
Відповідно до п. 6.2 Договору клієнт підтверджує, що він ознайомлений з чинною редакцією Правил Тарифів банку, зобов`язується дотримуватись умов Правил, зокрема, тих положень, що регламентують умови відкриття та обслуговування Поточних/Карткових рахунків, а також надання Банком Кредитів.
Згідно з п. 3.3 - 3.4.1 договору процентна ставка фіксована, становить 51,90% річних (може бути змінена в порядку та на умовах згідно підпункту 2.4.1. пункту 2.4. Заяви-Договору).
Дата сплати щомісячного ануїтетного платежу — 20 числа кожного календарного місяця згідно Графіка. З метою виконання грошових зобов`язань за Кредитом Клієнт доручає Банку здійснювати числа (але не пізніше дати, визначеної підпунктом 3.4 пункту 3 Заяви-Договору) кожного місяця Договірне списання коштів з КР на Поточний рахунок в сумі, яка дорівнює сумі ануїтетного платежу згідно Графіку.
Згідно п. 3.13 договору до всіх правовідносин, пов`язаних з підписанням та виконанням цієї заяви-договору, застосовується строк позовної давності тривалістю у сімдесят років.
Додатком №1 до договору №014-RO-82-257359487 від 20.02.2024 є графік платежів та розрахунок сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки (з урахуванням вартості всіх супровідних послуг), у якому визначені дати та суми платежів, реальна річна процентна ставка, загальна вартість кредиту, зазначені реквізити для оплати.
Також позивачем надано заяву № 014-RO-82-57359487 на приєднання до договору добровільного страхування № РБ1704-г від 03.03.2023, підписану відповідачем 20.02.2024.
Відповідно до наданого розрахунку заборгованості АТ «Райффайзен Банк» боржника ОСОБА_1 станом на 25.07.2025 борг відповідача становить 76 697,96 грн, з яких: 50 270,62 грн - сума заборгованості за основною сумою боргу; 26 427,34 грн сума заборгованості за відсотками.
24.07.2025 року АТ «Райфайзен Банк» та Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова Компанія "Європейська агенція з повернення боргів" уклали Договір відступлення права вимоги № 114/2-79, у відповідності до умов якого AT "Райффайзен Банк" передає (відступає) ТОВ "ФК "ЄАПБ" за плату, а ТОВ "ФК "ЄАПБ" приймає належні AT "Райффайзен Банк" Права Вимоги до Боржників, вказані у Реєстрі (ах) Боржників (п. 2.1).
Згідно платіжної інструкції № 72 від 24.07.2025 року ТОВ "ФК "ЄАПБ" провело оплату АТ «Райфайзен Банк» за договором відступлення права вимоги № 114/2-79 від 24.07.2025.
Відповідно до витягу з реєстру боржників у редакції додатку №1 до додаткової угоди №2 від 14.01.2026 до договору відступлення прав вимоги №114/2-79 від 24.07.2025 вимоги до ОСОБА_1 становлять суму 76 697,96 грн, з яких: 50 270,62 грн - сума заборгованості за основною сумою боргу; 26 427,34 грн сума заборгованості за відсотками.
Відповідно до розрахунку заборгованості станом на 31.12.2025, наданого ТОВ «ФК «ЄАПБ» за кредитним договором № 014-RO-82-57359487 від 20.02.2024, ОСОБА_1 має заборгованість у розмірі 76 697,96 грн, з яких: 50 270,62 грн - сума заборгованості за основною сумою боргу; 26 427,34 грн сума заборгованості за відсотками.
Отже, з моменту отримання права вимоги до відповідача ОСОБА_1 позивач не здійснював жодних нарахувань за договором.
Вирішуючи правовий спір між сторонами, що виник, суд керується такими нормами права.
Положеннями ч. 1 ст. 207 ЦК України визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом.
За правилами ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Частинами 1, 2 статті 640 ЦК України унормовано, що договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії.
Абзац другий частини другої статті 639ЦК України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін, вважається укладеним в письмовій формі.
Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, установлених ст. 11 цього Кодексу, зокрема, договорів та інших правочинів.
Частина 1 статті 626 ЦК України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
У відповідності до положень статей 6, 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Згідно з частиною статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Укладений між сторонами кредитний договір, з огляду на встановлений статтею 204 ЦК України принцип правомірності правочину, є належною підставою, у розумінні статті 11 ЦК України, для виникнення у позивача та відповідача взаємних цивільних прав та обов`язків, та підпадає під правове регулювання Глави 71 ЦК України.
Стаття 526 ЦК України встановлює, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до частини 1 статті 512 ЦК України визначено, що кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок: 1) передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги); 2) правонаступництва; 3) виконання обов`язку боржника поручителем або заставодавцем (майновим поручителем); 4) виконання обов`язку боржника третьою особою.
Правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові (ч. 1ст. 513 ЦК України).
До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 514 ЦК України).
Отже, відступлення права вимоги є договірною передачею вимог первісного кредитора новому кредиторові та відбувається на підставі укладеного між ними правочину.
Відповідно до положень статей 1077, 1078 ЦК Україниза договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника).
Предметом договору факторингу може бути право грошової вимоги, строк платежу за якою настав (наявна вимога), а також право вимоги, яке виникне в майбутньому (майбутня вимога).
Відповідно до положень статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
За правилами статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Частинами 1-2 статті 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Пред`являючи позов, ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція зповернення боргів» покликається на те, що відповідачу надано кредит у розмірі 50000 грн. Водночас позивач не надає суду належних і допустимих доказів перерахування кредитних коштів відповідачу. 
Суд не бере до уваги наданий банком розрахунок заборгованості за договором, а також розрахунок заборгованості, складений самим позивачем, оскільки вони не підтверджують здійснення позикодавцем АТ "Райффазен Банк фінансових операцій і відповідно - факту перерахування коштів відповідачеві, а тому не можуть вважатись належними доказами відповідної обставини в розумінні частин 1-2 статті 77 ЦПК України.
Інші належні докази на доведення вказаної обставини позивач суду не надав.
При цьому належними доказами, які підтверджують наявність заборгованості за укладеним кредитним договором та її розмір, є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність».
Пунктом 59 Положення про організацію бухгалтерського обліку в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 04.07.2018 №75 (далі - Положення), визначено, що банк обов`язково має складати на паперових та/або електронних носіях такі регістри, як клієнтські рахунки та виписки з них. 
Відповідно до пункту 62 Положення виписки з клієнтських рахунків є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.
Згідно з пунктом 63 Положення виписка з клієнтського рахунку може слугувати первинним документом, що підтверджує факт списання/зарахування коштів з/на цього/цей рахунку/рахунок клієнта, якщо вона містить такі реквізити: 1) назву документа (форми); 2) дату складання; 3) найменування клієнта/банку, прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності) фізичної особи; 4) зміст та обсяг операції (підстави для її здійснення) та одиницю її виміру за кожною операцією, відображеній у виписці з рахунку клієнта; 5) особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у складанні виписки з рахунку клієнта/печатку банку.
Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій.
Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором.
Такий висновок узгоджується з постановами Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі №200/5647/18, від 28 жовтня 2020 року у справі №760/7792/14-ц, від 17 грудня 2020 року у справі №278/2177/15-ц, від 25 травня 2021року у справі №554/4300/16-ц, від 7 грудня 2022 року у справі №298/825/15-ц.
Представник позивача на підтвердження позовних вимог не заявляв клопотання про витребування доказів, зокрема, про витребування виписки з банківської установи щодо надходження відповідних коштів на рахунок відповідача.
Згідно з ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.
Отже, у матеріалах справи відсутні докази на підтвердження перерахування банком на рахунок відповідача кредитних коштів та їх розміру.
Оскільки вимоги позивача не підтверджені повною мірою належними і допустимими доказами, у задоволенні позову належить відмовити.
З урахуванням положень статті 141 ЦПК України, а також беручи до уваги те, що позовну заяву залишено без задоволення, витрати позивача, пов`язані зі сплатою судового збору, слід залишити без відшкодування.
Керуючись ст. 12, 76-77, 81, 247, 258, 259, 263-265, 280-282, 353-354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :
Відмовити у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подана заява про перегляд заочного рішення або після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги заочне рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду. 

Учасники справи:
Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» , 07400, Київська область, м. Бровари, вул. Лісова, буд. 2, код ЄДРПОУ 35625014.
Відповідач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Суддя        К.І. Апанасенко